РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (наричана по-долу стратегията „Европа 2020“), Съюзът и държавите членки си поставиха целта към 2020 г. хората в риск от бедност и социално изключване да бъдат поне с 20 милиона по-малко. Независимо от това през 2011 г. близо една четвърт от живеещите в Съюза (119,82 милиона души) бяха застрашени от бедност или социално изключване, което е с близо 4 милиона души повече от предходната година. Въпреки това бедността и социалното изключване са неравномерно разпределени на територията на Европейския съюз и тежестта на ситуацията се различава в отделните държави членки.
(2)
Броят на хората в Съюза, живеещи в материални и дори в тежки материални лишения, се увеличава и през 2011 г. почти 8,8 % от гражданите на Съюза живеят в условия на тежки материални лишения. Освен това често пъти степента им на социално изключване е твърде голяма, за да могат да се възползват от мерките за активизиране съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), и по-специално съгласно Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5).
(3)
Държавите членки и Комисията следва да предприемат подходящи мерки за предотвратяване на всякаква дискриминация и следва да гарантират, че равенството между мъжете и жените и последователното интегриране на аспектите на равенството между половете се вземат предвид на всички етапи от подготовката, програмирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица („Фонда“), както и в кампаниите за повишаване на осведомеността, в информационните кампании и при обмена на най-добри практики.
(4)
В член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) се подчертава, че Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства.
(5)
В член 6 ДЕС се подчертава, че Съюзът зачита правата, свободите и принципите, определени в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(6)
В член 174 от Договора за функционирането на Европейския Съюз (ДФЕС) е предвидено, че за да насърчи цялостното си хармонично развитие, Съюзът разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на неговото икономическо, социално и териториално сближаване.
(7)
Фондът следва да засилва социалното сближаване, като допринася за намаляването на бедността с крайна цел премахване на най-тежките форми на бедност в Съюза, като подпомага националните програми, предоставящи нефинансово подпомагане с цел облекчаване на хранителния недоимък и тежките материални лишения и/или с цел подпомагане на социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица. Фондът следва да облекчи формите на крайна бедност, които допринасят най-много за социалното изключване, като например бездомността, детската бедност и хранителния недоимък.
(8)
Фондът няма за цел да замени публичните политики за борба с бедността и социалното изключване, провеждани от държавите членки, с конкретни политики, необходими за предотвратяване на маргинализацията на уязвимите групи и на групите с ниски доходи и за възпиране на нарастването на риска от бедност и социално изключване.
(9)
Съгласно член 317 ДФЕС и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнението на общия бюджет на Съюза, както и да бъдат изяснени отговорностите по отношение на сътрудничеството с държавите членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите членки използват Фонда законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6) (наричан по-долу „Финансовият регламент“).
(10)
Тези разпоредби гарантират също така, че подкрепените операции съответстват на приложимото законодателство на Съюза и на свързаните национални разпоредби, с които пряко или косвено се изпълнява настоящият регламент, както и на политиките, по-специално по отношение на безопасността на храните и/или на основното материално подпомагане, които се разпределят на най-нуждаещите се лица.
(11)
При разпределението на бюджетните кредити на Фонда между държавите членки за периода 2014-2020 г. се отчитат в еднаква степен следните показатели, оценени въз основа на данни от Евростат за населението, което страда от тежки материални лишения, и за населението, живеещо в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност. Освен това при разпределението също се отчитат различните начини за подпомагане на най-нуждаещите се лица в държавите членки. При все това на всяка държава членка следва да бъде разпределена минималната сума от 3 500 000 EUR за програмния период 2014-2020 г., за да бъде създадена оперативна програма с ресурси на подобаващо равнище.
(12)
Разпределените на държавата членка средства по Фонда следва да се приспаднат от средствата, които са й отпуснати по структурните фондове.
(13)
В оперативните програми на държавите членки следва да се посочват формите на хранителен недоимък и/или материални лишения, по които ще се работи, и/или дейностите за социално приобщаване, които ще бъдат подпомагани, и следва да се описват характеристиките на подпомагането за най-нуждаещите се лица, което ще се предостави чрез Фонда за подкрепата на националните програми. В тях следва да се включат и елементите, необходими за гарантиране на ефективното и ефикасно изпълнение на оперативните програми.
(14)
Тежкият хранителен недоимък в Съюза върви успоредно със значително разхищение на храни. В това отношение Фондът следва да улеснява даренията на храни, където е целесъобразно. Това обаче не накърнява необходимостта от премахване на съществуващите пречки, за да се насърчават даренията на излишни храни за целите на борбата с хранителния недоимък.
(15)
С цел да се гарантира ефективното и ефикасно прилагане на мерките, финансирани от Фонда, когато е целесъобразно, държавите членки следва да насърчават сътрудничеството между регионалните и местните органи и организациите, представляващи гражданското общество, както и участието на всички страни, които са ангажирани в изготвянето и изпълнението на дейностите, финансирани от Фонда.
(16)
С цел да се увеличи максимално ефективността на Фонда, по-специално по отношение на евентуалните промени в условията в различните държави членки, е целесъобразно да се установи процедура за изменения на оперативна програма.
(17)
Принципът на партньорството следва да се прилага с цел да се отговори по най-ефективен и адекватен начин на различните потребности на най-нуждаещите се лица и с цел по-добро достигане до тях.
(18)
Обмяната на опит и добри практики има значителна добавена стойност, защото тя улеснява взаимното обучение. Комисията следва да улеснява и насърчава тяхното разпространение, като същевременно търси полезни взаимодействия чрез обмена на най-добри практики в контекста на свързаните фондове, в частност Европейския социален фонд (ЕСФ).
(19)
С цел проследяване на напредъка в изпълнението на оперативните програми държавите членки следва да изготвят и представят на Комисията годишни и окончателни доклади за изпълнението. С това следва да се гарантира наличието на основна и актуална информация за тези оперативни програми. Със същата цел Комисията и държавите членки следва да провеждат годишна среща за преглед, освен ако не бъде договорено друго. Съответните заинтересовани страни следва да участват в мониторинга по подходящ начин.
(20)
За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на оперативните програми и за да бъде оценена ефективността и ефикасността на Фонда, следва да бъдат направени предварителни и последващи оценки. Тези оценки следва да се основават на относими данни и допълнени, когато е уместно, с проучвания на най-нуждаещите се лица, ползвали подпомагане от оперативната програма, и ако е необходимо, с оценки в течение на програмния период. При посочените оценки следва също така да се зачита неприкосновеността на личния живот на крайните получатели и те следва да се осъществяват по такъв начин, че да не стигматизират най-нуждаещите се лица. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите членки и на Комисията.
(21)
При оценяването на Фонда и при разработването на методология за оценяване следва да се има предвид, че лишаването е сложно понятие с многоизмерно естество.
(22)
Гражданите имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза и какъв резултат се постига с тяхна помощ. За да се осигури разпространяване на широка основа на информация за постиженията на Фонда и да се гарантира достъпът до възможности за финансиране и тяхната прозрачност, следва да бъдат установени подробни правила за информацията и комуникацията, особено по отношение на отговорностите на бенефициерите, на държавите членки и когато е уместно, на местните и регионалните органи.
(23)
Прилага се правото на Съюза относно защитата на физическите лица при обработването на лични данни и относно свободното движение на тези данни и по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) на тези данни.
(24)
Необходимо е да се определи максималното равнище на съфинансиране от Фонда за оперативните програми, за да се даде възможност за мултиплициращ ефект от средствата на Съюза. Освен това следва да се работи за подобряване на положението на държавите членки, изправени пред временни бюджетни затруднения.
(25)
В целия Съюз следва да се прилагат единни, прости и справедливи правила относно периода на допустимост, операциите и разходите на Фонда. Условията за допустимост следва да отразяват специфичното естество на целите на Фонда и групите от населението, с които той работи, по-специално чрез адекватни и опростени условия относно допустимостта на операциите, формите на подкрепа и правилата и условията за възстановяване на средства.
(26)
Като се вземат предвид датата, до която следва да бъдат обявени поканите за участие в тръжни процедури, сроковете за приемане на настоящия регламент и времето, необходимо за подготовка на оперативните програми, следва да се определят правила, които да позволят плавен преход, така че да няма прекъсване на доставките на продоволствена помощ. За тази цел е целесъобразно да се разреши допустимостта на разходите, считано от 1 декември 2013 г.
(27)
В Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) се предвижда, че продуктите, закупени в рамките на публични интервенции, могат да бъдат пласирани, като бъдат предоставяни на програмата за разпределяне на храни на най-нуждаещите се лица в Съюза, при условие че в нея се предвижда такава възможност. Като се има предвид, че в зависимост от обстоятелствата получаването на храни посредством използването, преработката или продажбата на такива продукти може да бъде икономически най-благоприятният вариант, е целесъобразно такава възможност да се предвиди в настоящия регламент. Сумите, получени от трансакции относно такива продукти, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица. Сумите следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчават задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата. С цел да гарантира възможно най-ефикасно използване на тези продукти и на средствата, получени от тях, Комисията следва да приеме актове за изпълнение в съответствие с Регламент (ЕО) № 1308/2013 за определяне на процедури за използването на тези продукти, тяхната преработка или продажба за целите на програмата за най-нуждаещите се лица.
(28)
Необходимо е да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите членки като техническа помощ с подкрепата на Фонда. За тази цел Комисията следва да проведе консултации с държавите членки и с представители на партньорски организации на равнището на Съюза.
(29)
В съответствие с принципа на споделеното управление държавите членки и Комисията следва да са отговорни за управлението и контрола на програмите. Държавите членки следва да носят основната отговорност - чрез своите системи за управление и контрол - за изпълнението и контрола на своите оперативни програми.
(30)
Държавите членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системи за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на Фонда. Поради това следва да се определят задълженията на държавите членки по отношение на системите за управление и контрол на техните оперативни програми, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на законодателството на Съюза.
(31)
Държавите членки следва да изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и да поемат отговорностите, предвидени в правилата относно споделеното управление, определени в настоящия регламент и във Финансовия регламент. Държавите членки следва да гарантират, че е въведена ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с Фонда, в съответствие с определените в настоящия регламент условия. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите членки следва да разглеждат, по искане на Комисията, подадените до нея жалби, попадащи в обхвата на тяхната уредба, и при поискване, да я информират за резултатите от разглеждането.
(32)
Държавите членки следва да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитен орган за всяка от своите оперативни програми. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите членки при създаването на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавите членки следва също така да могат да определят междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В този случай държавите членки следва да определят ясно техните съответни отговорности и функции.
(33)
Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на Фонда и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на оперативната програма и нейния мониторинг, финансово управление и контрол, както и с подбора на проекти. Съответно отговорностите и функциите на управляващия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(34)
Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя отчетите и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в отчетите разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и национални правила. Отговорностите и функциите на сертифициращия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(35)
Одитният орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на отчетите. Отговорностите и функциите на одитния орган следва да бъдат определени в настоящия регламент. Одитите на декларираните разходи следва да се провеждат на базата на представителна извадка от операции, за да се позволи екстраполация на резултатите. Като общо правило следва да се използва статистически извадков метод, за да се осигури надеждна представителна извадка. При все това при надлежно обосновани обстоятелства одитните органи следва да могат да използват нестатистически извадков метод или съществени проверки, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящия регламент.
(36)
С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление на Фонда и необходимостта от гарантиране на пропорционален подход, следва да се предвидят специални разпоредби във връзка с определянето на управляващия орган и на сертифициращия орган. За да се избегне излишна административна тежест, предварителната проверка на спазването на критериите за определяне, посочени в настоящия регламент, следва да се ограничи до управляващия и сертифициращия орган. Не следва да има изискване за одобряване на определянето от Комисията. Мониторингът на спазването на критериите за определяне, извършван въз основа на уредбата за одита и контрола, следва да води до корективни мерки и евентуално прекратяване на определянето в случаите, когато резултатите показват неспазване на критериите.
(37)
Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се гарантира сътрудничеството между държавите членки и Комисията в рамките на настоящия регламент и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, която тя следва да получи от националните одитни органи.
(38)
Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда на място одити, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да прави изводи относно резултатите от дейността на Фонда.
(39)
Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да се прави ежегодно. С цел да се осигури ефективно управление на програмата, е необходимо да се установят прости правила за предварителното финансиране, за исканията за междинни плащания и окончателното салдо.
(40)
С оглед осигуряването на Комисията на гаранции в разумна степен преди приемането на отчетите, заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, предвидена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи. Оставащите неизплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите членки след приемането на отчетите, при условие че Комисията е в състояние да заключи, че отчетите са пълни, точни и достоверни.
(41)
Плащанията под формата на предварително финансиране при старта на оперативната програма гарантират, че държавата членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите при изпълнението на операциите още от момента на приемане на оперативната програма. Предварителното финансиране следва да се използва изключително и само за тази цел, така, че бенефициерите да получат достатъчно финансиране, за да могат да започнат изпълнението на дадена операция веднага след като тя бъде избрана.
(42)
Бенефициерите следва да получават подкрепата в пълен размер не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера, при условие че има налични средства от предварителното финансиране и от междинните плащания. Управляващият орган следва да може да прекъсне срока, когато разходооправдателните документи са непълни или има доказателства за нередност, налагащи допълнително разследване.
(43)
С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да бъдат предвидени мерки, които са ограничени във времето и които позволяват на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити да прекъсва плащанията, когато са налице явни доказателства, сочещи значителни недостатъци в действието на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено искане за плащане или когато не са били подадени документи за целите на разглеждането и приемането на отчетите. Продължителността на срока на прекъсване следва да бъде до шест месеца, с възможност за удължаване на този срок до девет месеца при споразумение с държавата членка, за да се осигури достатъчно време за преодоляване на причините за прекъсването, с което да се избегне прилагането на спирания.
(44)
С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да се предвидят разпоредби, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията.
(45)
С цел да се приложат изискванията на Финансовия регламент към финансовото управление на Фонда, е необходимо да се определят прости процедури за подготовката, проверката и приемането на отчетите, които следва да осигурят ясна база и правна сигурност по отношение на тази уредба. В допълнение, с цел да се позволи на държавите членки надлежно да изпълняват отговорностите си, следва да е възможно те да изключват сумите, които са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността.
(46)
За да се намали рискът от деклариране на неправомерни разходи, следва да е възможно сертифициращият орган да включва, без да е необходима допълнителна обосновка, сумите, които изискват допълнителна проверка, в заявление за междинно плащане след счетоводната година, през която те са вписани в неговата счетоводна система.
(47)
С цел да се намали административната тежест за бенефициерите, следва да се определят конкретни срокове, в рамките на които управляващите органи да са задължени да осигурят наличността на документите относно операциите след представянето на разходите или приключването на дадена операция. В съответствие с принципа на пропорционалност срокът за съхраняване на документите следва да е различен, в зависимост от общия размер на допустимите разходи за дадена операция.
(48)
Тъй като отчетите се проверяват и приемат всяка година, процедурата по приключване следва да бъде проста. Поради това окончателното приключване на програмата следва да се основава само на документите, свързани с последната счетоводна година и окончателния доклад за изпълнението или последния годишен доклад за изпълнението, без да е необходимо да се представят каквито и да било допълнителни документи.
(49)
С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза, възможно е да се наложи Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с неговото прилагане, могат да доведат до финансови корекции от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че всички финансови корекции, които Комисията налага на държавите членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, тези корекции следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с прилагането на съответното право на Съюза, засяга допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разходи, декларирани пред Комисията. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за финансова корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението, както и свързаните с него финансови последици за бюджета на Съюза.
(50)
Необходимо е да се установи правна рамка, която да предвижда стабилни системи за управление и контрол и подходящо разделение на ролите и отговорностите в контекста на споделеното управление. Поради това ролята на Комисията следва да бъде уточнена подробно и ясно, както и да бъдат определени пропорционални правила за прилагането на финансови корекции от страна на Комисията.
(51)
Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на мащаба на подкрепата на Съюза от Фонда. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция са под 150 000 EUR. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като част от одитна извадка след приключване на операцията. Комисията следва да може да преразгледа одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган. Когато Комисията не получи чрез тези средства необходимата гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, тя следва да може да провежда повторно одитна дейност, когато това е в съответствие с международно признатите стандарти за одит. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитния орган. С цел да бъде намалена административната тежест за бенефициерите, следва да се въведат специални правила за намаляване на риска от припокриване на одитите на едни и същи операции от страна на различни институции, а именно от Сметната палата, Комисията и одитния орган. Освен това при определянето на обхвата на одитите следва да се отчита в пълна степен целта на Фонда, характеристиките на групите от населението, които са целеви за него, както и доброволческият характер на много бенефициери.
(52)
С цел да се осигури финансова дисциплина, е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една оперативна програма, по-специално в случаите, когато дадена сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати, въпреки показаното старание, както и в ситуация, при която е подадено искане за плащане, по отношение на което крайният срок за плащане е бил прекъснат или плащането е било спряно.
(53)
С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС по отношение съдържанието на годишния и на окончателния доклад за изпълнение, включително общите показатели, на критериите за определяне случаите за докладване на нередности, данните, които да бъдат предоставени и събирането на неправомерно изплатени суми, правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма в рамките на системите за мониторинг, създадени от управляващите органи, минималните изисквания за одитна следа, обхватът и съдържанието на националните одити и методологията за подбор на извадка, подробните правила за използване на събраните в рамките на одите данни, и критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, и за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции. Особено важно е Комисията да провежда съответните консултации по време на подготвителната си работа, включително и на експертно ниво.
(54)
При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(55)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с решения за годишни планове за действия, които да бъдат финансирани от техническата помощ по инициатива на Комисията,решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения за спиране на междинни плащания, решения за неприемане на отчетите и относно размера на изискуемата сума, ако отчетите не са приети, решения за финансови корекции, решения за годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави членки и - в случай на отмяна на бюджетни кредити - решения за изменение на решенията за приемане на програми.
(56)
С цел да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с образеца на структурираното проучване на крайните потребители, честотата на докладване на нередности и образеца за докладване, реда и условията във връзка с електронната система за обмен на данни за управление и контрол, техническите спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка със системите за управление и контрол, образеца на декларацията за управлението, образците на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад, образецът на доклад и становище на независимия одитен орган и описание на функциите и процедурите, приложими за управляващите органи и - ако е уместно - за сертифициращите органи, образеца на заявлението за плащане, както и образеца на отчет. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(57)
За определени актове за изпълнение, които трябва да бъдат приети в съответствие с процедурата по разглеждане, уредена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, тяхното възможно въздействие и последици са от такова голямо значение за държавите членки, че изключението от общото правило е оправдано. В съответствие с това, когато не е представено становище от комитета, Комисията не следва да приема проекта на акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение са във връзка с установяване не технически спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка с управлението и контролната система. Поради това за тези актове за изпълнение следва да се прилага член 5, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(58)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз, в т.ч. зачитане на човешкото достойнство, личния и семейния живот, правото на защита на личните данни, правата на детето, правата на възрастните хора, равенството между мъжете и жените и забраната на дискриминацията. Настоящият регламент следва да бъде прилаган в съответствие с тези права и принципи.
(59)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно да засили социалното сближаване в Съюза и да допринесе в борбата с бедността и социалното изключване, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, но може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, предвиден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(60)
Следва да се гарантира, че Фондът допълва дейностите, финансирани по ЕСФ, като например дейности за социално приобщаване, като същевременно подпомага единствено най-нуждаещите се лица.
(61)
За да се даде възможност за своевременното приемане на делегираните актове, предвидени в настоящия регламент, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и цел
С настоящия регламент се създава Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (Фондът) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. и се определят неговите цели, обхватът на подкрепата, която той оказва, наличните финансови средства и тяхното разпределение за всяка държава членка и се установяват необходимите правила, за да се гарантира ефективността и ефикасността на Фонда.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
(1)
„основно материално подпомагане“ означава основни потребителски стоки с ограничена стойност и за лична употреба на най-нуждаещите се лица, като например облекло, обувки, продукти за хигиенни цели, училищни материали и спални чували;
(2)
„най-нуждаещи се лица“ означава физически лица, били те отделни лица, семейства, домакинства или групи, съставени от такива лица, чиято нужда от подпомагане е установена въз основа на обективни критерии, определени от националите компетентни органи след консултации със съответните заинтересовани страни, като същевременно се избягват конфликти на интереси, или определени от партньорските организации и одобрени от националните компетентни органи, и които могат да включват елементи, позволяващи целева ориентация към най-нуждаещите се лица в определени географски райони;
(3)
„партньорски организации“ означава публичноправни организации и/или организации с нестопанска цел, които пряко или чрез други партньорски организации доставят храни и/или основно материално подпомагане, където е приложимо, в съчетание със съпътстващи мерки, или предприемат действия с непосредствена цел - социално приобщаване на най-нуждаещите се лица и чиито операции са избрани от управляващия орган в съответствие с член 32, параграф 3, буква б);
(4)
„национални програми“ означава всякакви програми, чиито цели съвпадат поне отчасти с тези на Фонда и които се изпълняват на национално, регионално или местно ниво от публичноправни организации или от организации с нестопанска цел;
(5)
„оперативна програма за храни и/или основно материално подпомагане“ (наричана също „ОП I“) означава оперативна програма в подкрепа на разпределянето на храни и/или на основно материално подпомагане за най-нуждаещите се лица, в съчетание, където е приложимо, със съпътстващи мерки, която има за цел да намали социалното изключване на най-нуждаещите се лица;
(6)
„оперативна програма за социално приобщаване на най-нуждаещите се лица“ (наричана също „OP II“) означава оперативна програма в подкрепа на дейности, които са различни от активните мерки на пазара на труда, състоят се в предоставянето на нефинансова, нематериална помощ и имат за цел социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица;
(7)
„операция“ означава проект, договор или действие, избрани от управляващия орган на съответната оперативна програма или избрани на негова отговорност, който или което допринася за целите на оперативната програма, към която се отнася;
(8)
„приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а подкрепата от съответната оперативна програма е платена на бенефициерите;
(9)
„бенефициер“ означава публична или частна структура, която отговаря за започването или за започването и изпълнението на операции;
(10)
„краен получател“ означава най-нуждаещото се лице и лица, получаващи подкрепа съгласно определението, предвидено в член 4 от настоящия регламент;
(11)
„съпътстващи мерки“ означава дейности, предвидени в допълнение към разпределянето на храна и/или на основно материално подпомагане с цел намаляване на социалното изключване и/или справяне с извънредни социални ситуации по еманципиращ и устойчив начин, като например насоки за балансиран режим на хранене и консултации във връзка с управлението на бюджета;
(12)
„публични разходи“ означава публичен принос за финансирането на операции, източникът на който произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с Фонда бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или организации обекти на публичното право по смисъла на член 1, параграф 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
(13)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;
(14)
„счетоводна година“ означава периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година от програмния период, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г.;
(15)
„финансова година“ означава периодът от 1 януари до 31 декември;
(16)
„нередност“ означава всяко нарушение на правото на Съюза или на националното право, свързано с неговото прилагане, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в изпълнението на Фонда, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза;
(17)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или друг субект, които участват в изпълнението на помощта от Фонда, с изключение на държава членка, която упражнява правомощията си като публичен орган;
(18)
„системна нередност“ означава всяка нередност, която може да има повтарящ се характер, с висока степен на вероятност от поява при сходни по вид операции, която се дължи на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на дадена система за управление и контрол, в т.ч. липса на подходящи процедури, установени в съответствие с настоящия регламент;
(19)
„сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол“ означава недостатък, по отношение на който са необходими значителни подобрения в системата, който излага Фонда на значителен риск от нередности и чието съществуване е несъвместимо с одитно становище без резерви по отношение на функционирането на системата за управление и контрол.
Член 3
Цели
1. Фондът насърчава социалното сближаване, повишава социалното приобщаване и следователно в крайна сметка допринася за целта за премахване на бедността в Съюза, като допринася за постигането на целта за намаляване в съответствие със стратегията „Европа 2020“ с поне 20 милиона на броя на хората, изправени пред риск от бедност и социално изключване, като същевременно допълва структурните фондове. Фондът допринася за постигането на конкретната цел да бъдат облекчени най-тежките форми на бедност, като предоставя нефинансова помощ на най-нуждаещите се лица с храни и/или основно материално подпомагане и дейности за социално приобщаване, които имат за цел социалната интеграция на най-нуждаещите се лица.
Тази цел и резултатите от изпълнението на Фонда се подлагат на качествена и количествена оценка.
2. Фондът допълва националните политики за устойчиво премахване на бедността и за социално приобщаване, за които продължават да носят отговорност държавите членки.
Член 4
Обхват на подкрепата
1. Фондът подпомага национални програми, чрез които на най-нуждаещите се лица чрез партньорски организации, избрани от държавите членки, се разпределят храни и/или основно материално подпомагане.
С оглед на увеличаването и диверсификацията на доставките на храни за най-нуждаещите се лица, както и на намаляването и предотвратяването на разхищаването на храни, Фондът може да подкрепя дейности, свързани със събирането, транспорта, съхранението и разпределянето на дарения от храни.
Фондът може да подпомага също така съпътстващи мерки, допълващи предоставянето на храни и/или на основно материално подпомагане.
2. Фондът подпомага дейности, които допринасят за социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица.
3. На равнището на Съюза Фондът насърчава ученето от опита на другите, изграждането на контакти и разпространяването на добри практики в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Член 5
Принципи
1. Частта от бюджета на Съюза, отпусната на Фонда, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите членки и Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент, с изключение на техническата помощ по инициатива на Комисията, която се изпълнява в рамките на пряко управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Финансовия регламент.
2. Като отчитат специфичния контекст на всяка държава членка, Комисията и държавите членки гарантират, че подкрепата от Фонда е съгласувана с относимите политики и приоритети на Съюза и допълва другите инструменти на Съюза.
3. Подкрепата от Фонда се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
4. Държавите членки и определените от тях за целта структури отговарят за изпълнението на оперативните програми и за изпълнението на своите задачи по настоящия регламент в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на държавата членка и при спазване на настоящия регламент.
5. Уредбата за дейността и използването на средствата от Фонда и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими във връзка с отчитането, оценяването, управлението и контрола, отчитат принципа на пропорционалност от гледна точка на разпределената подкрепа и на ограничения административен капацитет на организациите, чието функциониране разчита предимно на доброволци.
6. Съобразно съответните им отговорности и за предотвратяване на двойно финансиране Комисията и държавите членки осигуряват координацията с ЕСФ и други относими политики, стратегии и инструменти на Съюза, по-специално инициативите на Съюза в областта на общественото здравеопазване и на борбата с разхищението на храни.
7. Комисията, държавите членки и бенефициерите прилагат принципа за добро финансово управление в съответствие с член 30 от Финансовия регламент.
8. Комисията и държавите членки гарантират ефективността на Фонда, по-специално чрез мониторинг, докладване и оценка.
9. Държавите членки и Комисията гарантират, че оперативните програми се изготвят, програмират, изпълняват, наблюдават и оценяват, при спазване на принципа на партньорство, когато се провеждат консултациите със съответните заинтересовани страни, съобразно посоченото в настоящия регламент.
10. Комисията и държавите членки предприемат действия, за да гарантират ефективността на Фонда и изпълняват съответните си роли по отношение на Фонда с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.
11. Комисията и държавите членки гарантират, че на различните етапи от подготовката, планирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда се вземат предвид и се насърчават равенството между мъжете и жените и интегрирането на аспекта на социалните измерения на пола, както и в кампании за повишаване на осведомеността и информационни кампании, и при обмен на най-добри практики. Комисията и държавите членки използват данни, разбити по полов признак, при наличие на такива данни
Комисията и държавите членки предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по отношение на получаването на достъп до Фонда и подкрепяни от него програми и операции.
12. Операциите, получили подкрепа от Фонда, съответстват на приложимото право на Съюза и националното право, свързано с прилагането му („приложимо право“). Фондът може по-специално да се използва единствено в подкрепа на разпределянето на храни или стоки, които отговорят на правото на Съюза относно безопасността на потребителските продукти.
13. Държавите членки и бенефициерите избират храните и/или основното материално подпомагане въз основа на обективни критерии, свързани с потребностите на най-нуждаещите се лица. При критериите за избор на хранителни продукти и, където е приложимо - на стоки, се отчитат и климатичните и екологичните аспекти, по-специално с цел намаляване разхищението на храни. По целесъобразност, изборът на вида хранителни продукти, които подлежат на разпределяне, се осъществява след отчитане на техния принос към балансираното хранене на най-нуждаещите се лица.
14. Комисията и държавите членки гарантират, че при предоставянето на подпомагането в рамките на Фонда се зачита достойнството на най-нуждаещите се лица.
ДЯЛ II
СРЕДСТВА И ПРОГРАМИРАНЕ
Член 6
Глобални средства
1. Средствата за поемане на бюджетни задължения от Фонда за периода 2014-2020 г. са в размер на 3 395 684 880 EUR по цени от 2011 г. в съответствие с годишното разпределение, посочено в приложение II.
2. Разпределението на средствата от Фонда за периода 2014-2020 г. за всяка държава членка е представено в приложение III. Минималната сума за всяка държава членка е в размер на 3 500 000 EUR за целия период.
3. За целите на програмирането и последващото включване в общия бюджет на Съюза размерът на средствата се индексира с 2 % годишно.
4. 0,35 % от глобалните средства се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията.
Член 7
Оперативни програми
1. В шестмесечен срок след влизането в сила на настоящия регламент всяка държава членка представя на Комисията една оперативна програма ОП I и/или една оперативна програма ОП II, обхващаща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. ОП I съдържа информация за:
а)
вида (видовете) материално лишение, по които ще се работи в рамките на оперативната програма, мотивация за техния избор, както и описание на основните характеристики на разпределянето на храни и/или основно материално подпомагане и, по целесъобразност, на съпътстващите мерки, които ще се предоставят, като се отчитат резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16;
б)
описание на съответната(ните) национална(и) програма(и) за всеки вид материално лишение, по който ще се работи;
в)
описание на механизма, по който ще се определят критериите за допустимост по отношение на най-нуждаещите се лица, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи;
г)
критериите за подбор на операции и описание на механизма за подбор, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение;
д)
критериите за подбор на партньорски организации, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи.
е)
описание на механизма, който се използва, за да се гарантира допълващия ефект от дейността на Фонда по отношение на ЕСФ;
ж)
таблица, в която за целия програмен период се посочва размерът на бюджетните кредити по отношение на подкрепата от оперативната програма за всеки вид материално лишение, по който ще се работи, както и съответстващите съпътстващи мерки.
3. ОП II съдържа:
a)
стратегия за принос на програмата за насърчаване на социалното сближаване и намаляване на бедността в съответствие със стратегията „Европа 2020“, включително обосновка на избора на приоритети на подпомагането;
б)
специфичните цели на оперативната програма, които се основават на идентифицирането на националните нужди, като се вземат предвид резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Предварителната оценка се предоставя на Комисията заедно с оперативната програма;
в)
план за финансиране с таблица, която конкретизира за целия програмен период размера на общия бюджетен кредит като подкрепа от оперативната програма, индикативно разбит по вид дейност;
г)
определяне на най-нуждаещите се лица, по отношение на които да се предприемат мерки;
д)
финансовите показатели, свързани със съответните предвидени разходи;
е)
очакваните резултати за конкретните цели и съответните, свързани с програмата резултати и показатели за резултати, с базова линия и стойности на целите;
ж)
описание на типа и примери за действия, които да бъдат подкрепени, и техния очакван принос към специфичните цели, посочени в буква б), включително ръководните принципи за подбора на операциите, и по целесъобразност, определянето на вида на бенефициерите;
з)
описание на механизма за гарантиране на взаимното допълване с ЕСФ, както и за предотвратяване на припокриване и двойно финансиране на операции.
4. Наред с това, всяка оперативна програма посочва:
a)
управляващия орган, сертифициращия орган, където е приложимо, одитния орган и структурата, към която Комисията ще прави плащания, както и описание на процедурата за мониторинг;
б)
описание на предприетите мерки за привличане при подготовката на оперативната програма на всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, на компетентните регионални, местни и други публични органи;
в)
описание на планираното използване на техническа помощ в съответствие с член 27, параграф 4, включително на действията за укрепване на административния капацитет на бенефициерите във връзка с изпълнението на оперативната програма;
г)
план за финансиране, съдържащ таблица, в която за всяка година в съответствие с член 20 се посочва размерът на бюджетния кредит, предвиден за подкрепата от Фонда, и на съфинансирането в съответствие с член 20;
Партньорските организации, посочени в буква д) на член 7, параграф 2, които пряко доставят храните и/или основно материално подпомагане, предприемат от своя страна или в сътрудничество с други организации действия, по целесъобразност включващи преориентиране към компетентни служби, допълващи предоставянето на продоволствени помощи и насочени към социалната интеграция на най-нуждаещите се лица, независимо дали тези действия се подпомагат от Фонда. Въпреки това, такива съпътстващи мерки не са задължителни в случаите, когато храните и/или основното материално подпомагане се предоставят единствено на най-нуждаещите се деца в детски или сходни заведения.
5. Държавите членки или определен от тях орган изготвят оперативни програми. Те си сътрудничат с всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, компетентните регионални, местни и други публични органи. Държавите членки гарантират, че оперативните програми са тясно свързани с националните политики за социално приобщаване.
6. Държавите членки изготвят своите оперативни програми в съответствие с образците, поместени в приложение I, по целесъобразност.
Член 8
Приемане на оперативните програми
1. Комисията прави оценка на съгласуваността на всяка оперативна програма с настоящия регламент и на нейния принос към целите на Фонда, като има предвид предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Комисията гарантира, че няма дублиране с друга оперативна програма, финансирана от ЕСФ в държавата членка.
2. До три месеца след датата на подаване на оперативната програма Комисията може да направи коментари. Държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда предложената оперативна програма.
3. При условие че евентуалните коментари, направени от Комисията в съответствие с параграф 2, са отчетени в подходяща степен, Комисията одобрява с акт за изпълнение всяка оперативна програма не по-късно от шест месеца след предаването й от държавата членка.
Член 9
Изменения на оперативните програми
1. Дадена държава членка може да представи искане за изменение на оперативна програма. Искането се придружава от преразгледаната оперативна програма и обосновката на изменението.
2. Комисията оценява информацията, предоставена в съответствие с параграф 1, като взема предвид представената от държавата членка мотивация. Комисията може да направи коментари, като държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация.
3. Комисията одобрява чрез акт за изпълнение изменението на оперативната програма не по-късно от четири месеца след подаването му от държавата членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били взети предвид в подходяща степен.
Член 10
Обмен на добри практики
Комисията, включително посредством уеб сайт, улеснява обмяната на опит, изграждането на капацитет и контакти и разпространяването на съответните резултати в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Съответни организации, които не използват Фонда, също могат да бъдат включени.
Освен това поне веднъж годишно Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от Фонда и след тези консултации своевременно докладва на Европейския парламент и на Съвета.
Комисията също така улеснява онлайн разпространението на значими резултати, доклади и информации във връзка с Фонда.
ДЯЛ III
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА, ИНФОРМАЦИЯ И КОМУНИКАЦИЯ
Член 11
Мониторингов комитет за ОП II
1. В срок от три месеца, считано от датата на нотифициране на държавата членка за решението за приемане на ОП II, държавата членка създава или назначава комитет за мониторинг на изпълнението на програмата в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка, като го съгласува с управляващия орган.
2. Всеки мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка.
3. Съставът на мониторинговия комитет се определя от държавата членка, при условие че мониторинговият комитет включва представители на съответните органи на държавите членки и междинни звена, както и всички релевантни заинтересовани страни и, по целесъобразност, представители на компетентните регионални, местни и други публични органи. Представителите на компетентните регионални, местни и други публични органи, както и релевантните заинтересовани страни, се оправомощават да участват в мониторинговия комитет от съответната организация посредством прозрачни процедури. Всеки член на мониторинговия комитет може да има право на глас. Списъкът с членовете на мониторинговия комитет се публикува.
4. Комисията участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателно качество.
5. Мониторинговият комитет се председателства от представител на държавата членка или на управляващия орган.
Член 12
Функции на мониторинговия комитет на ОП II
1. Мониторинговият комитет заседава поне веднъж годишно, като на заседанията му се прави преглед на изпълнението на програмата и на напредъка в постигането на нейните специфични цели. При това той отчита финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели, включително промените в стойността на показателите за резултатите и напредъка в постигането на количествено определените целеви стойности, както и, по целесъобразност, на резултатите от качествените анализи.
2. Мониторинговият комитет разглежда всички въпроси, отнасящи се до изпълнението на програмата. Той разглежда по-специално:
а)
напредъка при постигането на конкретните цели на оперативната програма въз основата на документите, които са предоставени от управляващия орган, включително констатации при извършени оценки;
б)
осъществяването на информационни и комуникационни дейности;
в)
действия, които отчитат и насърчават равенството между мъжете и жените, равните възможности и борбата срещу дискриминацията,
3. Мониторинговият комитет разглежда и одобрява:
a)
методологията и критериите за подбора на операции с оглед на водещите принципи, посочени в член 7, параграф 3, буква е);
б)
годишните и окончателните доклади за изпълнението;
в)
всяко предложение за изменение на оперативната програма, направено от управляващия орган.
4. Мониторинговият комитет може да отправя коментари към управляващия орган относно изпълнението на програмата и нейната оценка.
Той осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите коментари.
Член 13
Доклади за изпълнението и показатели
1. От 2015 г. до 2023 г. държавите членки представят на Комисията до 30 юни всяка година годишен доклад за изпълнението на оперативната програма, осъществена през предходната финансова година.
2. Държавите членки изготвят годишния доклад за изпълнението в съответствие с делегирания акт, посочен в параграф 6, включително със списъка с общите показатели, и за оперативните програми в областта на социалното приобщаване, на специфичните за програмите показатели.
Държавите членки провеждат консултации със съответните заинтересовани страни, като се избягват конфликти на интереси, относно докладите за изпълнението на ОП I. Обобщение на коментарите им се прилага към доклада.
3. Годишните доклади за изпълнението се считат за приемливи, при условие че съдържат цялата информация, изисквана съгласно делегирания акт, посочен в параграф 6. В срок от 15 работни дни от датата на получаването на годишния доклад за изпълнението Комисията уведомява съответната държава членка, ако счита, че той е неприемлив. Ако Комисията не информира държавите членки в рамките на посочения срок, докладът се счита за приемлив.
4. Комисията разглежда годишния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от два месеца от получаването на годишния доклад за изпълнението.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
5. Държавата членка представя окончателен доклад за изпълнението на оперативната програма до 30 септември 2024 г.
Държавите членки изготвят окончателния доклад за изпълнението в съответствие с делегираните актове, посочени в параграф 6.
Комисията разглежда окончателния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от пет месеца от получаването на окончателния доклад.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове, в съответствие с член 62, с които да определя съдържанието на годишните доклади и окончателните доклади за изпълнението, включително списъка на общите показатели, в срок до 17 юли 2014 г.
7. Комисията може да отправи към дадена държава членка коментари относно изпълнението на оперативната програма. Управляващият орган информира Комисията в срок от три месеца за предприетите корективни мерки.
8. Управляващият орган публикува обобщение на съдържанието на годишните и окончателните доклади за изпълнението.
9. Комисията своевременно представя обобщение на годишните доклади за изпълнението и окончателните доклади за изпълнението на Европейския Парламент и на Съвета.
10. Процедурата във връзка с докладите за изпълнението не е прекомерна в сравнение с отпуснатите ресурси и естеството на подкрепата и не поражда ненужни административни тежести.
Член 14
Срещи за преглед
1. Освен ако не е договорено друго, Комисията и държавите членки се срещат всяка година от 2014 г. до 2023 г., за да направят преглед на напредъка, постигнат при изпълнението на оперативната програма, като взимат предвид годишния доклад за изпълнението и коментарите на Комисията, посочени в член 13, параграф 7, ако има такива.
2. Срещата за преглед се председателства от Комисията. Съответните заинтересовани страни се приканват да участват в срещите за преглед на ОП I, с изключение на частите от срещата, при които тяхното участие би довело до конфликти на интереси или нарушаване на поверителността, свързана с въпросите на одита.
3. Държавата членка гарантира, че в отговор на всички коментари на Комисията след срещата за преглед са предприети съответни последващи действия и се позовава на тях в доклада за изпълнението за следващата финансова година или, по целесъобразност, години.
Член 15
Общи разпоредби относно оценките
1. Държавите членки осигуряват средствата, необходими за извършването на оценките, и гарантират, че са налице процедури за изготвянето и събирането на данните, необходими за извършването на оценки, включително и на данни, свързани с общите показатели, посочени в член 13.
2. Оценките се извършват от експерти, които са функционално независими от органите, отговарящи за изпълнението на оперативната програма. Всички оценки се правят обществено достояние в тяхната цялост, но при никакви обстоятелства не трябва да включват информация относно самоличността на крайните получатели.
3. Оценките не са прекомерни в сравнение с отпуснатите ресурси или естеството на подкрепата и не пораждат ненужни административни тежести.
Член 16
Предварителна оценка
1. Държавите членки правят предварителна оценка на всяка оперативна програма.
2. Предварителната оценка се извършва на отговорността на органа, който отговаря за подготовката на оперативната програма. Тя се представя на Комисията едновременно с оперативната програма, заедно с резюме.
3. В предварителните оценки на ОП I се оценяват следните елементи:
a)
приносът към целта на Съюза за намаляване до 2020 г. с поне 20 милиона на броя на хората, живеещи в бедност или които се намират в риск от изпадане в бедност и социална изолация, като се имат предвид избраните видове материални лишения, по които ще се работи, и като се отчита положението, в което се намира държавата членка по отношение на бедността, социалната изолация и материалните лишения;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката с други инструменти, които имат отношение към нея;
в)
последователността в разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на оперативната програма;
г)
приносът на очакваните крайни продукти за резултатите и следователно - за целите на Фонда;
д)
участието на съответни заинтересовани страни;
е)
пригодността на процедурите за мониторинг на оперативната програма, както и на процедурата за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките.
4. В предварителните оценки на ОП II се оценяват следните елементи:
a)
принос за насърчаването на социалното сближаване и намаляването на бедността в съответствие със стратегия „Европа 2020“, при отчитане на националните нужди;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката й с други инструменти, в частност ЕСФ;
в)
последователността на разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на програмата;
г)
уместността и яснотата на предлаганите специфични показатели на програмата;
д)
по какъв начин очакваните конкретни резултати ще допринесат за общите резултати;
е)
дали количествените целеви стойности за показателите са реалистични, като се отчита предвидената подкрепа от Фонда;
ж)
основанията за предложената форма на подкрепа;
з)
адекватността на човешките ресурси и на административния капацитет за управление на програмата;
и)
пригодността на процедурите за мониторинг на програмата, както и за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките;
й)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на равните възможности за мъжете и жените и предотвратяване на всякаква дискриминация.
Член 17
Оценка през периода на програмиране
1. Комисията представя средносрочна оценка за Фонда на Европейския парламент и на Съвета до 31 декември 2018 г.
2. Комисията може, по своя собствена инициатива, да оценява оперативните програми.
3. По време на програмния период управляващият орган на ОП I може да оценява ефективността и ефикасността на оперативната програма.
4. През 2017 и 2022 г. в съответствие с образеца, приет от Комисията, управляващият орган на ОП I извършва структурирано проучване на крайните получатели. Комисията приема образеца чрез актове за изпълнение след консултации със съответните заинтересовани страни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
5. Управляващият орган на ОП II извършва поне една оценка преди 31 декември 2022 г. Оценката се отнася до ефективността, ефикасността и въздействието на подкрепяните операции. Гарантират се подходящи последващи мерки.
Член 18
Последваща оценка
По своя инициатива и в тясно сътрудничество с държавите членки Комисията, със съдействието на външни експерти, прави последваща оценка на ефективността и ефикасността на Фонда и на устойчивостта на постигнатите резултати, чиято цел също така е и да се определи каква е добавената стойност на Фонда. Последващата оценка приключва до 31 декември 2024 г.
Член 19
Информация и комуникация
1. Европейската комисия и държавите членки предоставят информация за подкрепяните от Фонда действия и ги популяризират. Информацията по-специално е насочена към най-нуждаещите се лица, както и към широката общественост и медиите. В нея се изтъква ролята на Съюза и се гарантира видимостта на приноса на Фонда, на държавите членки и на партньорските организации по отношение на целите за социално сближаване на Съюза, без да се стигматизират крайните получатели.
2. С цел да се гарантира прозрачността на подкрепата от Фонда управляващият орган поддържа списък на операциите, подкрепени от Фонда, под формата на електронна таблица, което позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване на данните в интернет. В списъка на операциите се съдържа най-малко следната информация:
а)
името и адреса на бенефициера;
б)
размера на разпределеното финансиране от Съюза;
в)
за ОП I - видовете материални лишения, по които се работи.
Управляващият орган актуализира списъкът на операциите най-малко веднъж на всеки дванадесет месеца.
3. По време на изпълнението на дадена операция бенефициерите и партньорските организации информират обществеността за получената от Фонда подкрепа, като поставят или поне един плакат с информация за операцията (поне с размер А3), включително за финансовата подкрепа от Съюза, или емблема на Съюза с подходящ размер, на видно за обществеността място. Това изискване се изпълнява, без да се стигматизират крайните получатели, на всяко място на предоставяне на ОП I и/или ОП II, освен в случаите когато това не е възможно поради спецификата на начина, по който става разпределянето.
Бенефициерите и партньорските организации, които имат собствени уебсайтове, публикуват на тях кратко описание на операцията, включително на нейните цели и резултатите от нея, и открояват финансовата подкрепа на Съюза.
4. При всички мерки за информация и комуникация, предприети от бенефициера и партньорската организация, се потвърждава подкрепата от Фонда за операцията чрез поставяне на емблемата на Съюза и упоменаване на Европейския съюз и на Фонда.
5. Управляващият орган информира бенефициерите за публикуването на списъка с операциите в съответствие с параграф 2. Управляващият орган предоставя информационни и комуникационни средства, включително образци в електронен формат, за да помогне на бенефициерите и партньорските организации да изпълнят своите задължения, посочени в параграф 3.
6. В случая с ОП II:
а)
държавата членка или управляващият орган носят отговорност за организирането;
i)
на основна информационна дейност, оповестяваща стартирането на оперативната програма, и
ii)
най-малко една основна информационна дейност на година, която популяризира възможностите за финансиране и следваните стратегии и/или представя постиженията на оперативната програма, включително, когато е уместно, примери за операции;
б)
при осъществяването на дадена операция бенефициерът информира обществеността за помощта, получена от Фонда, като гарантира, че участниците в операцията са били уведомени за подпомагането от Фонда;
в)
във всеки документ, включително всяко присъствено или друго удостоверение, във връзка с такава операцията се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на фонда;
г)
управляващият орган гарантира, че потенциалните бенефициери имат достъп до съответната информация за възможностите за финансиране, публикуването на поканите за заявления и условията за тях, както и критериите за подбор на операциите, които да получат подкрепа.
7. При обработката на лични данни в съответствие с членове 15-19 от настоящия регламент управляващият орган, както и бенефициерите и партньорските организации спазват разпоредбите на Директива 95/46/ЕО.
ДЯЛ IV
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ФОНДА
Член 20
Съфинансиране
1. Ставката на съфинансиране на нивото на оперативната програма възлиза на 85 % от допустимите публични разходи. Тя може да се увеличи в случаите, описани в член 21, параграф 1. Държавите членки са свободни да подкрепят инициативите на Фонда с допълнителни национални ресурси.
2. В решението на Комисията за приемане на оперативната програма се определя ставката на съфинансиране, приложима към оперативната програма, и максималният размер на подкрепата от Фонда.
3. Осъществените по инициатива на Комисията или от нейно име мерки за техническа помощ могат да бъдат финансирани на 100 %.
Член 21
Увеличение на плащанията за държави членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава членка междинните плащания и плащането на окончателното салдо могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта над ставката на съфинансиране, приложима за оперативната програма. Увеличената ставка, която не може да надвишава 100 %, се прилага към исканията за плащане, отнасящи се до счетоводния период, през който държавата членка е подала своето искане, и през следващите счетоводни периоди, през които държавата членка отговаря на едно от следните условия:
а)
в случаите, когато съответната държава членка е приела еврото, тя получава макрофинансова помощ от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета (11);
б)
в случаите, когато съответната държава членка не е приела еврото, тя получава средносрочна финансова помощ съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета (12);
в)
предоставя й се финансова помощ в съответствие с Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
2. Без да се засяга параграф 1, подкрепата на Съюза посредством междинни плащания и плащания на окончателното салдо не може да надвишава размера на публичната подкрепа и максималния размер на помощта от Фонда, както е определено в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 22
Период на допустимост
1. Настоящият член не засяга правилата за допустимост на техническата помощ по инициативата на Комисията, посочена в член 27.
2. Даден разход е допустим за получаване на подкрепа от оперативната програма, ако той е направен от бенефициер и платен в периода между 1 декември 2013 г. и 31 декември 2023 г.
3. Не се избират за финансиране от оперативната програма операции, които са били физически завършени или изцяло осъществени преди подаването на заявление за финансиране по оперативната програма от страна на бенефициера до управляващия орган, независимо дали всички свързани плащания са направени от бенефициера или не.
4. В случай на изменение на оперативна програма разходите, станали допустими поради това изменение на оперативната програма, са допустими единствено от датата на подаване от държавата членка на искането за изменение до Комисията.
Член 23
Допустимост на операциите
1. Операциите, подкрепяни от оперативна програма, се извършват в държавата членка, за която се отнася оперативната програма.
2. Операциите могат да получават подкрепа от оперативна програма, при условие че са избрани в съответствие с честна и прозрачна процедура въз основа на критерии, определени в оперативната програма или одобрени от мониторинговия комитет, по целесъобразност.
3. Критериите за подбор и списъците с подбраните за подпомагане от ОПII операции се съобщават при приемане от мониторинговите комитети на оперативните програми, съфинансирани от ЕСФ.
4. Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани от самите партньорски организации.
Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани и от публичен орган и да бъдат предоставяни безвъзмездно на партньорските организации. В такъв случай храните могат да бъдат набавяни посредством използването, преработката или продажбата на продукти,, пласирани в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, при условие че това е икономически най-благоприятният вариант и не води до неоправдано забавяне на доставката на хранителните продукти на партньорските организации. Сумите, получени от такива трансакции, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица и следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчат задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата, предвидени в член 20 от настоящия регламент.
Комисията прилага процедурите, приети в съответствие с член 20, буква и) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, относно използването на посочените там продукти, тяхната преработка или продажба за целите на настоящия регламент с цел да се гарантира максимална ефективност.
5. Храните и/или основното материално подпомагане като цяло се предоставят на най-нуждаещите се лица безвъзмездно.
6. Операциите, подкрепяни от Фонда, не могат да получават подкрепа от повече от една оперативна програма, съфинансирана от Фонда, или от други инструменти на Съюза, за да се избегне дублиране на финансирането.
Член 24
Форми на подкрепа
Държавите членки използват Фонда, за да предоставят подкрепа под формата на безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки или съчетание от двете. Тази подкрепа обаче не може да бъде под формата на помощи по член 107, параграф 1 ДФЕС.
Член 25
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства могат да бъдат отпускани под формата на:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи;
б)
възстановяване на база разходи за единица продукт;
в)
еднократни суми, който не надхвърлят 100 000 EUR публична подкрепа;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи.
2. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се комбинират в една операция само когато всяка една възможност обхваща различна категория разходи или когато те се използват за последващи фази на съответната операция.
3. Размерите на сумите, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се определят въз основа на:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, основаващ се на един от следните видове данни:
(i)
статистически данни или друга обективна информация;
(ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери или прилагането на техните обичайни практики за осчетоводяване на разходите;
б)
методи и съответни разходи за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единни ставки, прилагани в други програми за безвъзмездни средства, финансирани изцяло от съответната държава членка, за подобен тип операция и бенефициер;
в)
ставки, установени в настоящия регламент;
г)
конкретно за отделния случай на база проектобюджет, договорен предварително с управляващия орган, при условие че публичната подкрепа не надвишава 100 000 EUR.
4. За целите на прилагането на дял VI сумите, изчислени съгласно формите на безвъзмездни средства, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се считат за допустими разходи, направени и платени от бенефициера.
5. Документите, определящи условията за предоставяне на подкрепа за всяка операция, определят метода, приложим за определянето на разходите за операцията и условията за изплащане на безвъзмездните средства.
Член 26
Допустимост на разходите
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен в случаите, при които са установени специални правила във или въз основа на настоящия регламент.
2. Независимо от параграф 1, допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма ОП I са следните разходи:
а)
разходите по закупуване на храни и/или основно материално подпомагане;
б)
когато храните или основното материално подпомагане се закупуват от публичен орган и се предоставят на партньорски организации, разходите за транспортирането на храните или основното материално подпомагане до складовете на партньорските организации и разходите за съхраняване под формата на единна ставка в размер на 1 % от разходите, посочени в буква а), или, в надлежно обосновани случаи, действително възникналите и платени разходи;
в)
административни разходи и разходи за транспорт и съхранение на партньорските организации като единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а); или 5 % от стойността на продуктите, пласирани в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
г)
разходи за събирането, транспортирането, съхраняването и разпределянето на даренията от храни и пряко свързаните с тях дейности на повишаване на осведомеността, възникнали за и платени от партньорски организации;
д)
разходи за съпътстващи мерки, предприети и декларирани от партньорските организации, които доставят пряко или по линия на споразумения за сътрудничество храните и/или основното материално подпомагане на най-нуждаещите се лица, под формата на единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а).
3. Независимо от параграф 1, разходите, които отговарят на условията за подпомагане от оперативна програма, са разходите, направени съгласно член 27, параграф 4, или за непреките разходи, възникнали в съответствие с член 27, параграф 4, единна ставка в размер на 15 % от допустимите преки разходи за персонал.
4. Следните разходи не са допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма:
а)
лихви по дългове;
б)
предоставяне на инфраструктура;
в)
разходи за стоки втора употреба;
г)
данък върху добавената стойност, освен когато той не е възстановим съгласно националното законодателство за облагане с ДДС.
Член 27
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията или от нейно име, и при спазване на таван от 0,35 % от годишно заделените за него средства Фондът може да финансира мерки за подготовка, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент, както и за дейности по член 10.
2. Комисията се консултира с държавите членки и организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно заплануваното използване на техническото подпомагане.
3. Всяка година Комисията изготвя посредством актове за изпълнение своите планове за типа действия, свързани с изброените в параграф 1 мерки, за които се предвижда принос от Фонда.
4. По инициатива на държавите членки и при спазване на таван от 5 % от заделените по Фонда средства оперативната програма може да финансира мерки за подготовка, управление, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент. Той може да финансира и техническа помощ и изграждане на капацитет на партньорски организации.
ДЯЛ V
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 28
Общи принципи на системите за управление и контрол
Системите за управление и контрол, съгласно член 5, параграф 7, осигуряват:
а)
описание на функциите на всяка структура, участваща в управлението и контрола, и разпределението на функциите в рамките на всяка структура;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите между и в рамките на тези организации;
в)
процедури за гарантиране на правомерността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютризирани системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансови данни и данни за показателите с цел мониторинг и докладване;
д)
системи за докладване и мониторинг, в случаите, в които отговорната структура е възложила изпълнението на задачи на друга структура;
е)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна следа;
з)
предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително и на измами, и събиране на недължимо платени суми, заедно с всички дължими лихви за просрочени плащания.
Член 29
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на програмите съгласно определените им задължения в настоящия регламент.
Член 30
Отговорности на държавите членки
1. Държавите членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са определени в правилата относно съвместното управление, съдържащи се във Финансовия регламент и в настоящия регламент.
2. Държавите членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и събират неправомерно изплатените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания. Те съобщават на Комисията за нередности, които надвишават 10 000 EUR принос от Фонда, и я информират редовно за значителния напредък по отношение на свързаните административни и съдебни производства.
Държавите членки не информират Комисията за нередности по отношение на следните случаи:
а)
когато нередността се изразява единствено в цялостно или частично неизпълнение на операция, която е част от съфинансираната оперативна програма, поради несъстоятелност на бенефициера;
б)
когато случаите са докладвани доброволно от бенефициера на управляващия или сертифициращия орган, преди един от тези органи да е разкрил нередността, независимо дали преди или след изплащане на публичния принос;
в)
когато случаите са разкрити и коригирани от управляващия или сертифициращия орган преди включването на въпросния разход в отчет за разходите, представен на Комисията.
Във всички останали случаи, и по-специално тези, предшестващи обявяването в несъстоятелност, както и при съмнение за измама, установените нередности се докладват на Комисията, заедно със свързаните с тях мерки за предотвратяване и коригиране.
Когато неправомерно платените на даден бенефициер суми не могат да бъдат възстановени и това е в резултат на грешка или на небрежност от страна на държава членка, държавата членка отговаря за възстановяването на съответните суми към бюджета на Съюза. Държавите членки могат да решат да не събират дадена неправомерно платена сума, ако сумата, която трябва да бъде възстановена от бенефициера, без лихвите, не надвишава 250 EUR принос от Фонда.
Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 62, определящ допълнителни подробни правила относно критериите за установяване на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, и данните, които трябва да бъдат предоставени, както и относно условията и процедурите, които да се прилагат за определяне дали неподлежащите на събиране суми да бъдат възстановени от държавите членки.
Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране съгласно член 63, параграф 2 с цел определяне на честотата на докладването и формата, който трябва да бъде използван.
3. Държавите членки гарантират наличието на ефективна уредба за разглеждането на жалби във връзка с Фонда. За обхвата, правилата и процедурите във връзка с тези разпоредби отговарят държавите членки съгласно тяхната институционална и правна рамка. При поискване от Комисията, държавите членки разглеждат подадени в Комисията жалби, които попадат в обхвата на тяхната уредба. Държавите членки информират за резултатите от тези разглеждания Комисията при поискване.
4. Всеки официален обмен на информация между държавите членки и Комисията се извършва посредством електронна система за обмен на данни. Комисията приема акт за изпълнение, с който определя реда и условията, на които трябва да отговаря тази електронна система за обмен на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 31
Определяне на органите
1. Всяка държава членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура за управляващ орган. Един и същ управляващ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
2. Държавата членка определя, за всяка оперативна програма, национален публичен орган или структура като сертифициращ орган, без да се засяга параграф 3. Един и същ сертифициращ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
3. Държавата членка може да определи за дадена оперативна програма управляващ орган, който да изпълнява в допълнение функциите на сертифициращия орган.
4. Държавата членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура, функционално независим(а) от управляващия орган и от сертифициращия орган, който/която да изпълнява ролята на одитен орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за две оперативни програми.
5. При условие че е спазен принципът за разделение на функциите, управляващият орган, сертифициращият орган, както и одитният орган - когато по ОП I и ОП II общият размер на подкрепата от Фонда не надхвърля 250 000 000 EUR, могат да бъдат част от един и същ публичен орган или структура.
6. Държавата членка може да определи едно или няколко междинни звена, които да извършват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган на отговорността на този орган. Съответните договорености между управляващия орган или сертифициращия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма.
7. Държавата членка или управляващият орган може да повери управлението на част от оперативна програма на междинно звено чрез споразумение в писмена форма между междинното звено и държавата членка или управляващия орган. Междинното звено предоставя гаранции за платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и за своя административен и финансов капацитет.
8. Държавата членка определя писмено правила, уреждащи нейните отношения с управляващите органи, сертифициращите органи и одитните органи, отношенията между тези органи и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 32
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган отговаря за управлението на оперативната програма в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
2. По отношение на управлението на оперативната програма, управляващият орган:
(a)
когато е целесъобразно, подпомага работата на мониторинговия комитет, посочен в член 11, и му предоставя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, и по-специално данните относно напредъка на оперативната програма при постигането на нейните цели, финансови данни и данни за показателите;
б)
съставя и след провеждане на консултации със съответните заинтересовани страни за ОП I или след одобрение от мониторинговия комитет по член 11 за ОП II, избягвайки евентуални конфликти на интереси, изпраща до Комисията годишните доклади и окончателния доклад за изпълнението, посочени в член 13;
в)
предоставя на междинните звена и на бенефициерите информация от значение съответно за изпълнението на техните задачи и за изпълнението на операциите;
г)
създава система за записване и съхраняване в компютризирана форма за всяка операция на данните, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници в операциите, съфинансирани от ОП II;
д)
гарантира, че данните, посочени в буква г), се събират, въвеждат и съхраняват в системата, посочена в буква г), в съответствие с разпоредбите на Директива 95/46/ЕО, като при наличие се използват данни, разбити по полов признак.
3. По отношение на подбора на операциите управляващият орган:
a)
изготвя и, по целесъобразност след одобрение, прилага подходящи процедури и/или критерии за подбор, които са недискриминационни и прозрачни;
б)
гарантира, че избраната операция:
i)
попада в обхвата на Фонда и оперативната програма;
ii)
отговаря на критериите, определени в оперативната програма и в членове 22, 23 и 26.
iii)
взема предвид, по целесъобразност, принципите, определени в член 5, параграфи 11, 12, 13 и 14.
в)
гарантира, че на бенефициера е предоставен документ, в който се посочват условията за подкрепа за всяка операция, включително специфичните изисквания, касаещи продуктите или услугите, които трябва да бъдат доставени по съответната операция, плана за финансиране и крайните срокове за изпълнение;
г)
се уверява, че бенефициерът разполага с необходимия административен, финансов и оперативен капацитет за изпълнение на условията, посочени в буква в), преди одобряването на операцията;
д)
се уверява, че когато операцията е започнала преди подаването на заявление за финансиране до управляващия орган, приложимото законодателство, касаещо операцията, е било спазено;
е)
определя видовете материално подпомагане за ОП I и вида действия за ОП II, към които се приписват разходите по дадена операция.
4. По отношение на финансовото управление и контрола на оперативната програма управляващият орган:
a)
проверява дали съфинансираните продукти и услуги са доставени и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са били заплатени и дали съответстват на приложимото законодателство, на оперативната програма и на условията за подкрепа за операцията;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на операциите, при които има възстановяване на суми въз основа на действително направени допустими разходи, поддържат или отделна счетоводна система, или адекватен счетоводен кодекс за всички трансакции, отнасящи се до операцията;
в)
създава ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, за да се гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряване на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 28, буква ж);
д)
изготвя декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, букви а) и б) от Финансовия регламент.
5. Проверките по параграф 4, буква а) включват следните процедури:
a)
административни проверки по отношение на всяко заявление за възстановяване, подадено от бенефициерите;
б)
проверки на операции на място.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на публичната подкрепа за дадена операция и на равнището на риска, установен при тези проверки и одити от одитния орган по отношение на системите за управление и контрол като цяло.
6. Проверки на място на отделни операции съгласно параграф 5, първа алинея, буква б), могат да се извършват на база извадка.
7. В случай че управляващият орган е също бенефициер в рамките на оперативната програма, уредбата на проверките, посочени в параграф 4, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма, в рамките на системата за мониторинг, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член.
Комисията приема актове за изпълнение, с които определя техническите спецификации на системата, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
9. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни минимални изисквания за одитната следа, посочена в параграф 4, буква г) от настоящия член, по отношение на счетоводните записи, които да се поддържат, и разходооправдателните документи, които да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите.
10. Комисията приема, с цел осигуряване на еднакви условия за прилагане на настоящия член, актове за изпълнение относно образеца на декларацията за управлението, посочена в параграф 4, буква д). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
Член 33
Функции на сертифициращия орган
Сертифициращият орган на дадена оперативна програма има по-специално следните отговорности:
a)
да изготвя и изпраща до Комисията заявления за плащане и да удостоверява, че те са продукт на надеждни счетоводни системи, основават се на проверими разходооправдателни документи и са били подложени на проверки от управляващия орган;
б)
да изготвя отчетите, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква а) от Финансовия регламент;
в)
да удостоверява пълнотата, точността и достоверността на сметките, както и че разходите, записани в тях, са в съответствие с приложимото законодателство и са били направени във връзка с операциите, избрани за финансиране в съответствие с критериите, приложими за оперативната програма, и в съответствие с приложимото законодателство;
г)
да гарантира наличието на система за записване и съхранение в компютризирана форма на счетоводните записи за всяка операция, която съхранява всички данни, необходими за изготвянето на заявленията за плащане и отчетите, включително записи на сумите, подлежащи на събиране, на събраните суми и на оттеглените суми в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция или оперативна програма;
д)
да гарантира - за целите на изготвянето и представянето на заявления за плащане - че е получил адекватна информация от управляващия орган относно процедурите и проверките, провеждани по отношение на разходите;
е)
да отчита - при изготвянето и подаването на заявления за плащане - резултатите от всички одити, извършени от или на отговорността на одитния орган;
ж)
да поддържа в компютризирана форма счетоводни записи на декларираните пред Комисията разходи и на съответното публично финансиране, заплатено на бенефициерите;
з)
да води счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, оттеглени в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция. Събраните суми се внасят повторно в бюджета на Съюза преди приключването на оперативната програма, като се приспадат от следващия отчет за разходите.
Член 34
Функции на одитния орган
1. Одитният орган осигурява извършването на одити на правилното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, както и на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи.
Декларираните разходи се одитират въз основа на представителна извадка или, по целесъобразност, чрез съществени проверки, и по принцип въз основа на статистически извадкови методи.
Нестатистически извадков метод може да се използва по професионална преценка на одитния орган в надлежно обосновани случаи в съответствие с международно признатите одитни стандарти и във всеки случай, когато броят операции за отчетната година не е достатъчен, за да се използва статистически метод.
В такива случаи размерът на извадката е достатъчен, за да позволи на одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент.
Нестатистическият извадков метод обхваща минимум 5 % от операциите, за които пред Комисията са декларирани разходи по време на счетоводната година, и 10 % от разходите, които са декларирани пред Комисията по време на счетоводната година.
Когато общият размер на подкрепата от Фонда за ОП I не надхвърля 35 000 000 EUR, одитният орган може да ограничи одитните дейности до годишната одитна система, включително извършването на съществени проверки, въз основа на комбинация от случайни и основани на риска проверки на операциите. Одитната дейност трябва да се извършва в съответствие с международно приетите одитни стандарти и на ежегодна основа да определя количествено нивото на грешки в декларациите за разходи, заверени от Комисията.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
3. Одитният орган гарантира, че при одитната дейност се вземат предвид международно приетите стандарти за одит.
4. Одитният орган в рамките на осем месеца от приемането на оперативна програма изготвя стратегия за одит за извършването на одити. В одитната стратегия се определя методологията на одита, метода за подбор на извадка или, по целесъобразност, метода на съществени проверки, за одити на операции и планирането на одити във връзка с текущата счетоводна година и двете следващи счетоводни години. Стратегията за одит се актуализира ежегодно от 2016 г. до и включително през 2024 г. Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит на съответните оперативни програми. Одитният орган представя стратегията за одит на Комисията при поискване.
5. Одитният орган изготвя:
a)
одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент;
б)
контролен доклад, в който са посочени основните констатации от извършените одити в съответствие с параграф 1, включително по отношение на откритите пропуски в системите за управление и контрол, както и предложените и изпълнени корективни действия.
Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по буква б) от алинея 1, може да бъде групирана в единен доклад.
6. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определят образци на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 62, за да определи обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методологията за избор на извадката от операциите, упоменати в параграф 1 от настоящия член.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни правила, свързани с използването на данните, събрани по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията.
Член 35
Процедура за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган
1. Държавите членки нотифицират Комисията относно датата и формата на определянето на управляващия орган и - когато е приложимо - на сертифициращия орган, което се извършва на подходящо равнище, преди да подадат първото заявление за междинно плащане в Комисията.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва въз основа на доклад и становище на независима структура за одит, която оценява изпълнението от страна на органите на критериите, свързани с вътрешната среда за контрол, управлението на риска, дейностите за управление и контрол съгласно приложение IV.
Независимата структура за одит е одитен орган или друг публичен или частен правен субект, който разполага с необходимия одиторски капацитет и е независим от управляващия орган или - в зависимост от случая - от сертифициращия орган, и който извършва дейността си при отчитане на международно приетите стандарти за одит.
3. Държавите членки могат да вземат решение управляващ орган или сертифициращ орган, който е бил определен за такъв във връзка със съфинансирана от ЕСФ оперативна програма съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013, да се счита за определен за такъв орган за целите на настоящия регламент.
4. В едномесечен срок от нотификацията за определянето, посочена в параграф 1, Комисията може да поиска доклада и становището на независимия одитен орган, посочени в параграф 2, и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган или, в зависимост от случая, сертифициращия орган. Комисията взема решение дали да поиска тези документи въз основа на своята оценка на риска.
Комисията може да представи коментари в срок от два месеца от получаването на документите, посочени в алинея 1.
Без да се засяга член 46, разглеждането на тези документи не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите по параграф 2, държавата членка посочва на съответното равнище, предвид сериозността на проблема, изпитателен срок, по време на който да се предприемат нужните корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на посочения от държавата членка изпитателен срок, държавата членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата членка незабавно нотифицира Комисията, когато определен орган бъде поставен на изпитателен срок, като предоставя информация за съответния изпитателен срок, а също така и когато вследствие на предприетите коригиращи действия изпитателният срок се прекратява или на органа се отнема статута му на определен орган. Без да се засяга прилагането на член 46, нотификацията за поставянето на определения орган на изпитателен срок от страна на държава членка не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
6. Ако решението за определяне на управляващ или сертифициращ орган бъде отменено, държавите членки, в съответствие с процедурата по параграф 2, посочват нов орган, който поема функциите на управляващия или сертифициращия орган, и нотифицират Комисията за това.
7. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение във връзка с образеца на доклада, становището на независимия одитен орган и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган, или в зависимост от случая, сертифициращия орган. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 36
Правомощия и отговорности на Комисията
1. Комисията се уверява въз основа на наличната информация, включително информация относно определянето на органи, които да отговарят за управлението и контрола, относно документите, предоставяни всяка година от тези определени органи съгласно член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, относно контролните доклади, годишните доклади за изпълнението и проведените от националните органи и от органите на Съюза одити, че държавите членки са създали системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на настоящия регламент, и че тези системи функционират ефективно в процеса на изпълнение на оперативните програми.
2. Длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че на компетентния национален орган бъде дадено предизвестие от поне дванадесет работни дни, освен при спешни случаи. Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита необходимостта от избягване на неоправдано дублиране на одитите и проверките, извършвани от държавите членки, равнището на риска за бюджета на Съюза и необходимостта от свеждане до минимум на административната тежест за бенефициерите в съответствие с настоящия регламент. Обхватът на такива одити или проверки може да включва по-специално проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол по дадена програма или част от нея, по операциите и оценка на доброто финансово управление на операциите или програмите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата членка.
Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, независимо от носителя, на който се съхраняват, свързани с операции, подкрепяни от Фонда, или до системите за управление и контрол. Държавите членки предоставят копия на такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване.
Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за конкретно определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, inter alia, в посещения по домовете или в официални разпити на лица в рамките на националното законодателство. Тези длъжностни лица и представители обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
3. Комисията може да изиска от дадена държава членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на нейните системи за управление и контрол или да провери правомерността на разходите в съответствие с настоящия регламент.
Член 37
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи за координацията на техните одитни планове и методи и незабавно обменя с тези органи резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол.
2. За да се улесни това сътрудничество, в случаите, в които държава членка определи повече от един одитен орган, държавата членка може да определи координационна структура.
3. Комисията, одитните органи и евентуалните координационни структури заседават редовно и по принцип най-малко веднъж годишно, освен ако не е договорено друго, за да разгледат годишния контролен доклад, одитното становище и стратегията за одит, както и да обменят възгледи по въпроси, свързани с подобряването на системите за управление и контрол.
ДЯЛ VI
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ И ОТМЯНА
ГЛАВА 1
Финансово управление
Член 38
Бюджетни задължения
Бюджетните задължения на Съюза по отношение на всяка оперативна програма се поемат на годишни вноски в периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. Решението на Комисията за приемане на оперативна програма се явява решение за финансиране по смисъла на член 84, параграф 2 от Финансовия регламент, а след нотифицирането си на засегнатата държава членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
За всяка оперативна програма бюджетното задължение за първата вноска се поема след приемането на оперативната програма от Комисията.
Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, упоменато във втора алинея, освен случаите, в които се прилага член 16 от Финансовия регламент.
Член 39
Плащания от страна на Комисията
1. Плащанията от страна на Комисията на приноса от Фонда за всяка оперативна програма се извършват в съответствие с бюджетните кредити и при условие че са налични средства. Всяко плащане се регистрира в най-рано откритите бюджетни задължения на Фонда.
2. Плащанията са под формата на предварително финансиране, междинни плащания и плащане на окончателното салдо.
Член 40
Междинни плащания и плащане на окончателното салдо от страна на Комисията
1. Комисията възстановява под формата на междинни плащания 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, определена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите публични разходи, включени в заявлението за плащане. Комисията определя оставащите суми, които да бъдат възстановени като междинни плащания или да бъдат събрани в съответствие с член 50.
2. Без да се засяга член 21, приносът от Фонда посредством междинните плащания и плащането на окончателното салдо не може да надвишава максималния размер на приноса от Фонда, определен в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 41
Заявления за плащане
1. Заявлението за плащане, което трябва да бъде представено на Комисията, предоставя цялата информация, необходима на Комисията с оглед изготвянето на отчети в съответствие с член 68, параграф 3 от Финансовия регламент.
2. В заявленията за плащане се включва, за оперативната програма като цяло и за техническата помощ, посочена в член 27, параграф 4, следното:
a)
общият размер на допустимите публични разходи, които бенефициерите са направили и платили за изпълнение на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган;
б)
общият размер на публичните разходи, направени за изпълнението на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган.
3. Допустимите разходи, включени в заявлението за плащане, се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност, с изключение на формите на подкрепа, посочени в член 25, параграф 1, букви б), в) и г) от настоящия регламент. За тези форми на предоставяне на безвъзмездни средства включените в дадено заявление за плащане суми представляват разходите, изчислени въз основа на приложимата база.
4. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на заявление за плащане. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 42
Плащания към бенефициерите
1. Управляващите органи гарантират, че в случай на предоставяне на безвъзмездни средства на партньорски организации на бенефициерите се осигурява паричен поток, който е достатъчен, за да се гарантира правилното изпълнение на операциите.
2. В зависимост от наличието на средства чрез предварително финансиране и междинни плащания, управляващият орган гарантира, че даден бенефициер получава общата сума на дължимите допустими публични разходи в пълен размер и не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера. Не се приспада или удържа каквато и да е сума и не се начислява специална такса или друга такса с равностоен ефект, която би намалила сумите, дължими на бенефициерите.
3. Крайният срок за плащане, посочен в параграф 2, може да бъде прекъснат от управляващия орган в един от следните надлежно обосновани случаи:
a)
сумата в искането за плащане не е дължима или не са били представени подходящите разходооправдателни документи, включително документите, необходими за проверките на управлението по член 32, параграф 4, буква а);
б)
започнато е разследване във връзка с евентуална нередност, отнасяща се до съответните разходи.
Засегнатият бенефициер се уведомява писмено за прекъсването и причините за него.
Член 43
Използване на еврото
1. Сумите, посочени в оперативните програми, представени от държавите членки, отчетите за разходите, исканията за плащане, отчетите и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се дават в евро.
2. Държавите членки, които не са приели еврото като своя парична единица към датата на заявлението за плащане, превръщат в евро сумите на разходите, направени в национална валута. Тези суми се превръща в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията за месеца, през който разходът е бил отразен в отчетите на сертифициращия орган на съответната оперативна програма. Обменният курс се публикува по електронен път от Комисията всеки месец.
3. Когато еврото стане парична единица на дадена държава членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 2, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в отчетите от сертифициращия орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
Член 44
Изплащане и уравняване на предварителното финансиране
1. След решението на Комисията за приемане на оперативната програма Комисията изплаща сума за предварително финансиране в размер на 11 % от общия принос на Фонда за съответната оперативна програма.
2. Предварителното финансиране се използва само за плащания към бенефициерите при изпълнението на оперативната програма. То се предоставя без отлагане на отговорната за случая структура.
3. Общата сума, платена като предварително финансиране, се възстановява на Комисията, ако в 24-месечен срок от датата, на която Комисията е направила първото плащане за предварително финансиране, за съответната оперативна програма няма изпратени заявления за плащане. Възстановяването не засяга приноса на Съюза за съответната оперативна програма.
4. Платената като предварително финансиране сума се уравнява напълно в сметките на Комисията най-късно при приключването на оперативната програма.
Член 45
Краен срок за представяне на заявления за междинно плащане и за тяхното изплащане
1. Сертифициращият орган представя редовно заявление за междинно плащане в съответствие с член 41, параграф 2, обхващащо сумите, вписани в неговата счетоводна система през счетоводната година. Въпреки това, когато счита за необходимо, сертифициращият орган може да включи такива суми в заявленията за плащане, подадени през следващите счетоводни години.
2. Сертифициращият орган предава окончателното заявление за междинно плащане до 31 юли след края на предходната счетоводна година и във всеки случай преди първото заявление за междинно плащане за следващата счетоводна година.
3. Първото заявление за междинно плащане не се изпраща преди Комисията да е нотифицирана за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган в съответствие с член 35.
4. Междинни плащания за оперативна програма не се правят, докато годишният доклад за изпълнението не бъде изпратен до Комисията в съответствие с член 13.
5. В зависимост от наличието на средства Комисията извършва междинното плащане не по-късно от 60 дни след датата, на която заявлението за плащане е регистрирано в Комисията.
Член 46
Прекъсване на срока за плащане
1. Срокът за изплащане на искане за междинно плащане може да бъде прекъснат от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Финансовия регламент за максимален срок от шест месеца, ако:
a)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато до него достигне информация, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 59, параграф 5 от Финансовия регламент.
Държавата членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, до която се отнасят обстоятелствата, посочени в параграф 1, алинея 1, освен ако не е възможно да се определи частта на съответните разходи. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
Член 47
Спиране на плащанията
1. Всички или част от междинните плащания могат да бъдат спрени от Комисията, ако са изпълнени едно или повече от следните условия:
a)
налице е сериозен недостатък във връзка с ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск приноса на Съюза към оперативната програма и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
разходите в даден отчет за разходите са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена;
в)
държавата членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 46;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за показателите;
2. Комисията може да реши чрез акт за изпълнение да спре всички или част от междинните плащания, след като даде на държавата членка възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички междинни плащания или на част от тях, когато държавата членка е предприела необходимите мерки, за да даде възможност за отмяна на спирането.
ГЛАВА 2
Подготовка, разглеждане и приемане на отчетите, и приключване на оперативни програми
Член 48
Представяне на информация
За всяка година, считано от 2016 г. до и включително 2025 г., държавите членки представят на Комисията до крайния срок, посочен в член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, следните документи, посочени в същия член, а именно:
a)
отчетите, посочени в член 49, параграф 1 от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
б)
декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 32, параграф 4, буква д) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
в)
одитното становище и контролния доклад, посочени в член 34, параграф 5, буква б) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
Член 49
Изготвяне на отчетите
1. Отчетите за всяка оперативна програма, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква е) от Финансовия регламент, се представят на Комисията. Отчетите обхващат счетоводната година и включват следните данни:
a)
общия размер на допустимите публични разходи, записани в счетоводните системи на сертифициращия орган, включени в исканията за плащане, подадени до Комисията в съответствие с член 41 и член 45, параграф 2 до 31 юли след края на счетоводната година, общия размер на съответните допустими публични разходи, направени за изпълнение на операциите, както и общия размер на съответните плащания към бенефициерите в съответствие с член 42, параграф 2;
б)
оттеглените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране към края на счетоводната година, и неподлежащите на събиране суми;
в)
равнение между разходите, посочени в съответствие с буква а), и разходите, декларирани по отношение на същата счетоводна година в заявленията за плащане, придружено от обяснение на разликите.
2. Когато държава членка изключи от своите отчети разходи, включени преди това в заявление за междинно плащане за счетоводната година, поради факта, че те са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността, цялата сума или част от тези разходи, за които е констатирано, че са законосъобразни и редовни, може да бъде включена в заявление за междинно плащане за следващи счетоводни години.
3. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на отчетите, посочени в настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 50
Проверка и приемане на отчетите
1. До 31 май на годината след края на счетоводния период Комисията, в съответствие с член 59, параграф 6 от Финансовия регламент, разглежда документите, представени от държавата членка съгласно член 48 от настоящия регламент.
По искане на Комисията, държавата членка представя цялата необходима допълнителна информация, така че да даде възможност на Комисията да определи до срока, предвиден в първа алинея от настоящия параграф, дали отчетите са пълни, точни и верни.
2. Комисията приема отчетите, когато може да стигне до заключението, че те са пълни, точни и верни. Комисията стига до такова заключение, когато одитният орган представи одитно становище без резерви относно пълнотата, точността и верността на отчетите, освен ако Комисията няма конкретни доказателства, че одитното становище за отчетите е ненадеждно.
3. Комисията информира държавата членка до срока, посочен в параграф 1, дали може да приеме отчетите.
4. Ако по причини, отнасящи се до държава членка, Комисията не може да приеме отчетите до крайния срок, посочен в параграф 1, Комисията уведомява държавите членки, като посочва мотивите в съответствие с параграф 2, както и действията, които е необходимо да бъдат предприети, и срока за тяхното приключване. В края на този срок Комисията информира държавата членка дали може да приеме отчетите.
5. Въпросите, свързани със законосъобразността и редовността на първичните трансакции във връзка с разходите, включени в отчетите, не се вземат предвид за целите на приемането на отчетите от Комисията. С процедурата на проверка и приемане на отчетите не се прекъсва обработката на заявленията за междинни плащания и тя не води до спиране на плащанията, без с това да се засягат членове 46 и 47.
6. Въз основа на приетите отчети Комисията изчислява сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и последващите корекции по отношение на плащанията за държавата членка. Комисията взема под внимание:
i)
сумите в отчетите, посочени в член 49, параграф 1, буква а), и към които трябва да се приложи ставката на съфинансиране, определена в член 20;
ii)
общия размер на плащанията, направени от Комисията през съответната счетоводна година, състоящ се от размера на междинните плащания, направени от Комисията в съответствие с член 21 и член 40, параграф 1.
7. След изчислението, извършено съгласно параграф 6 от настоящия член, Комисията изплаща всяка допълнителна дължима сума в срок от 30 дни от приемането на отчетите. В случай на сума, подлежаща на събиране от държавата членка, Комисията издава нареждане за събирането ѝ, което се изпълнява по възможност чрез прихващане от суми, дължими на държавата членка по следващи плащания по същата оперативна програма. Такова събиране не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. Събраните суми представляват целеви приходи по член 177, параграф 3 от Финансовия регламент.
8. Когато след прилагането на процедурата, предвидена в параграф 4, Комисията не може да приеме отчетите, тя определя на основата на наличната информация и в съответствие с параграф 6 сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и информира държавата членка. Ако държавата членка уведоми Комисията за съгласието си в срок от два месеца, след като Комисията предаде информацията, се прилага параграф 7. При отсъствие на такова съгласие Комисията взема решение посредством актове за изпълнение, в които се посочва сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година. Такова решение не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. На основата на решението Комисията прилага корекциите на плащанията за държавата членка в съответствие с параграф 7.
9. Приемането на отчетите от Комисията или на решение на Комисията съгласно параграф 8 не засяга прилагането на корекциите по членове 55 и 56.
10. Държавите членки могат да заменят неправомерните суми, разкрити след предаването на отчетите, като извършат съответните корекции в отчетите за счетоводната година, в която е установена нередността, без с това да се засягат членове 55 и 56.
Член 51
Наличност на документи
1. Управляващият орган гарантира, че всички разходооправдателни документи по отношение на разходи по линия на Фонда за операциите, за които общата сума на допустимите публични разходи не надвишава 1 000 000 EUR, са на разположение на Комисията и на Европейската сметна палата при поискване за период от три години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени разходите по операцията.
В случай на операции, различни от посочените в първа алинея, всички разходооправдателни документи се предоставят на разположение за период от две години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени окончателните разходи по приключената операция.
Управляващият орган може да реши да приложи за операции, за които общият размер на допустимите разходи не надвишава 1 000 000 EUR, правилото, посочено във втора алинея.
Периодът от време, посочен в първа алинея, се прекъсва в случай на съдебно производство или при надлежно обосновано искане на Комисията.
2. Управляващият орган информира бенефициерите за началната дата на периода, посочен в параграф 1.
3. Документите се съхраняват под формата на оригинали или заверени копия на оригиналите или на общоприети носители на информация, включително електронни версии на оригинални документи или документи, съществуващи единствено в електронна версия.
4. Документите се съхраняват във форма, която позволява идентифицирането на самоличността на субектите на данните в продължение на период, чиято продължителност не надвишава необходимата за целите, за които данните са събрани или обработени впоследствие.
5. Процедурата, по която се удостоверява, че документите, съхранявани на общоприети носители на данни, са верни с оригиналния документ, се определя от националните органи и чрез нея се гарантира, че съхраняваните версии отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
6. Когато документите съществуват единствено в електронна форма, използваните компютърни системи отговарят на приетите стандарти за сигурност, които гарантират, че съхраняваните документи отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
Член 52
Подаване на документите за приключването и плащане на окончателното салдо
1. Освен документите, посочени в член 48, за последната счетоводна година от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г. държавите членки представят окончателен доклад за изпълнението за оперативната програма.
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на приемането на отчетите за последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна.
ГЛАВА 3
Финансови корекции и събиране
Член 53
Финансови корекции от страна на държавите членки
1. Държавите членки на първо място носят отговорност за разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и събиране на вземанията. В случай на системна нередност държавата членка разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
2. Държавите членки правят финансовите корекции, необходими във връзка с единични или системни нередности, открити в операциите или оперативните програми. Финансовите корекции се изразяват в отмяната на целия публичен принос за дадена операция или оперативна програма или на част от него. Държавата членка взема предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за Фонда и прилага пропорционална корекция. Финансовите корекции се вписват в отчетите от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
3. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос от Фонда може да бъде повторно използван от държавата членка в рамките на съответната оперативна програма при условията, посочени в параграф 4.
4. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос не може да бъде повторно използван за операция, която е предмет на корекции, или - когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всяка операция, засегната от системната нередност.
5. Финансовата корекция не засяга задължението на държавите членки да събират вземанията по настоящия член.
Член 54
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като чрез актове за изпълнение отменя целия принос на Съюза в дадена оперативна програма или част от него и извършва събиране от държавата членка с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото законодателство.
2. Дадено нарушение на приложимото законодателство води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
a)
нарушението е повлияло върху избора на отговарящия орган на операция за получаване на подкрепа от Фонда или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се установи това влияние, съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло върху размера на разходите, декларирани за възстановяване от бюджета на Съюза, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. При вземането на решение относно финансова корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото законодателство и неговите финансови отражения върху бюджета на Съюза. Комисията информира Европейския парламент и Съвета относно взетите решения за прилагане на финансови корекции.
Член 55
Критерии за финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции чрез актове за изпълнение, като отменя целия или част от приноса на Съюза към оперативната програма в съответствие с член 54, когато след извършване на необходимата проверка заключи, че:
a)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск вече изплатения от Съюза принос в оперативната програма;
б)
държавата членка не е спазила своите задължения съгласно член 53 преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, съдържащи се в дадено заявление за плащане, са неправомерни и не са коригирани от държавата членка преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции отделни случаи на констатирани нередности, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, финансирани за сметка на Фонда, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
2. Когато взема решение относно корекция по параграф 1, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъци в системите за управление и контрол, установени в оперативната програма.
3. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като разгледа предприетите от съответната държава членка мерки по член 53, параграф 2, уведомленията, изпратени по член 30, параграф 2, и отговорите от държавата членка.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62 за установяването на подробни правила относно критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, в т.ч. основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на равнището на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
Член 56
Процедура за финансови корекции от страна на Комисията
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията открива процедурата, като информира държавата членка за предварителните заключения от своята проверка и изисква от държавата членка да представи коментарите си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на единна ставка, на държавата членка се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. Със съгласието на Комисията държавата членка може да ограничи обхвата на тази проверка до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за тази проверка, не надвишава два месеца след двумесечния период, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид евентуалните доказателства, представени от държавата членка в сроковете, определени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че държавата членка не приеме предварителните заключения на Комисията, държавата членка се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че цялата информация, която е от значение, и всички коментари са налице като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на съгласие и без да се засяга параграф 7от настоящия член, държавата членка може отново да използва фонда съгласно член 53, параграф 3.
6. С оглед извършване на финансови корекции Комисията взема решение чрез актове за изпълнение в срок от шест месеца от датата на изслушването, или от датата на получаване на допълнителна информация, когато държавата членка се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията взима предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният период започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушване, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията, при изпълнение на отговорностите си по член 36, или Европейската сметна палата констатира нередности, демонстриращи сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на подкрепата от Фонда за оперативната програма.
Първа алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол, който, преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
a)
е бил идентифициран в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки, или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от държавата членка.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол се основава на приложимото законодателство към момента на предаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
a)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и значимостта на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и техните финансови отражения върху бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на единна ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от държавата членка, които са били подложени на корекция в отчетите в съответствие с член 50, параграф 10, както и разходите - предмет на текуща оценка за тяхната законосъобразност и редовност съгласно член 49, параграф 2;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от държавата членка за други сериозни недостатъци, установени от държавата членка при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
Член 57
Възстановяване на суми
1. Дължимо възстановяване на суми в бюджета на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 73 от Финансовия регламент. Датата, на която плащането е дължимо, е последният ден от втория месец след издаването на нареждането.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече от датата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца, в който попада датата, на която плащането е дължимо.
Член 58
Пропорционален контрол на оперативните програми
1. Операциите, за които общите допустими разходи не превишават 150 000 EUR, не подлежат на повече от един одит от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Другите операции не подлежат на повече от един одит за счетоводна година от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Операциите не подлежат на одит от страна на Комисията или одитния орган през годината, в която вече е извършен одит от Европейската сметна палата, при условие че резултатите от одитната дейност, извършена от Европейската сметна палата за тези операции, могат да бъдат използвани от одитния орган или от Комисията за целите на изпълнението на съответните им задачи.
2. Одитът на дадена операция, подпомагана от ОП I, може да обхваща всички етапи от нейното изпълнение и всички нива на веригата за разпределяне, с единственото изключение на контрола на крайните потребители, освен ако при оценка на риска не се установи конкретен риск от нередност или измама.
3. За оперативни програми, за които последното одитно становище показва, че не са налице съществени недостатъци, Комисията може да се договори с одитния орган на последващото заседание, посочено в член 37, параграф 2, че нивото на изискваната одитна дейност може да бъде намалено, така че то да е пропорционално на установената степен на риск. В такива случаи Комисията не извършва собствени одити на място, освен ако са налице доказателства за недостатъци в системата за управление и контрол, които влияят върху декларираните пред Комисията разходи през дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
4. За оперативни програми, за които Комисията достигне до заключението, че становището на одитния орган е надеждно, тя може да се договори с одитния орган да ограничи одитите на Комисията на място с цел одиторска проверка на работата на одитния орган, освен ако са налице доказателства за недостатъци в работата на одитните органи за дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
5. Независимо от параграф 1, одитният орган и Комисията могат да провеждат одити на операциите в случай че оценка на риска или одит, извършен от Европейската сметна палата, установи специфичен риск от нередност или измама, в случай че са налице доказателства за сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на съответната оперативна програма, както и през периода, посочен в член 51, параграф 1. Комисията може, за целите на оценяването на работата на даден одитен орган, да преразгледа одитната пътека на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган, и когато в съответствие с международно признатите стандарти за одит е необходимо с цел получаване на гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, Комисията може да извърши одит на операциите.
ГЛАВА 4
Отмяна
Член 59
Отмяна
1. Комисията отменя частта от сумата за дадена оперативна програма, която не е била използвана за плащане под формата на предварително финансиране и междинни плащания до 31 декември на третата финансова година след годината на бюджетното задължение по оперативната програма, или за която изготвено в съответствие с член 41 заявление за плащане не е било представено в съответствие с член 45, включително всяко заявление за плащане, което изцяло или отчасти е обект на прекъсване на срока за плащане или спиране на плащанията.
2. Частта от задълженията, която все още е неприключена към 31 декември 2023 г., се отменя, ако някой от документите, изисквани по член 52, параграф 1, не е бил внесен в Комисията до крайния срок, определен в член 52, параграф 1.
Член 60
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със сумите, равностойни на тази част от бюджетното задължение, за която:
a)
операциите са спрени поради съдебно производство или обжалване по административен ред, което има суспензивно действие; или
б)
не е било възможно да се представи искане за плащане поради причини, дължащи се на форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
Националните органи, които твърдят, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно първа алинея, буква б), доказват преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
За целите на първа алинея, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти в зависимост от продължителността на форсмажорните обстоятелства или броя на годините между датата на съдебното или административното решение, спиращо изпълнението на операцията, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. До 31 януари държавата членка предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1, първа алинея, букви а) и б) изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана към края на предходната година.
Член 61
Процедура
1. Комисията своевременно информира държавата членка и управляващия орган, когато е налице риск от прилагане на правилото за отмяна по член 59.
2. Въз основа на информацията, получена към 31 януари, Комисията уведомява държавата членка и управляващия орган относно размера на отмяната, до която е довела информацията.
3. Държавата членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни държавата членка представя на Комисията преразгледан план за финансиране, отразяващ за съответната финансова година намаления размер на подкрепата по оперативната програма. Ако планът не бъде представен, Комисията преразглежда плана за финансиране, като намалява приноса на Фонда за съответната финансова година.
5. Не по-късно от 30 септември Комисията изменя решението за приемане на оперативната програма чрез актове за изпълнение.
ДЯЛ VII
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ, РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРИЛАГАНЕ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 62
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 13, параграф 6, член 30, параграф 2, пета алинея, член 32, параграф 8, първа алинея, член 32, параграф 9, член 34, параграф 7, член 34, параграф 8 и член 55, параграф 4, се предоставя за неопределен срок, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
3. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
4. Делегираните актове влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Ако при изтичането на посочения срок нито Европейският парламент, нито Съветът са възразили срещу делегирания акт, той се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и влиза в сила на датата, посочена в него.
Делегираният акт може да бъде публикуван в Официален вестник на Европейския съюз и да влезе в сила преди изтичането на този срок, ако и Европейският парламент, и Съветът са информирали Комисията за намерението си да не повдигат възражения срещу въпросния акт.
Ако Европейският парламент или Съветът възрази срещу делегиран акт, той не влиза в сила. Институцията, която повдига възражения срещу делегиран акт, посочва причините за това.
Член 63
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение във връзка с изпълнителните правомощия, посочени в член 32, параграф 8, втора алинея, от настоящия регламент и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 64
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
UREDBA (EU) št. 223/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. marca 2014
o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 175(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, ko je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), so si Unija in države članice zastavile cilj do leta 2020 zmanjšati število ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov. Kljub temu je leta 2011 skoraj četrtino ljudi, ki živijo v Uniji (119,82 milijona) ogrožala revščina ali socialna izključenost, kar je 4 milijone več kot leto prej. Stopnja revščine in socialne izključenosti pa nista enaki po vsej Uniji, njuna resnost pa se med državami članicami razlikuje.
(2)
Število oseb v Uniji, ki trpijo materialno ali celo resno materialno prikrajšanost, je vse večje in leta 2011 je skoraj 8,8 % državljanov Unije živelo v resnem materialnem pomanjkanju. Poleg tega so te osebe pogosto preveč izključene, da bi imele koristi od aktivacijskih ukrepov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in zlasti iz Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
(3)
Države članice in Komisija bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev vsakršne diskriminacije ter zagotoviti, da se v vseh fazah priprave, načrtovanja, upravljanja in izvajanja ter spremljanja in ocenjevanja Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad), pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobrih praks, spodbujata enakost moških in žensk ter usklajeno vključevanje vidika enakosti spolov.
(4)
Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji (TEU) poudarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.
(5)
Člen 6 TEU poudarja, da Unija priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.
(6)
Člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Unija za pospešitev svojega vsesplošnega skladnega razvoja razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.
(7)
S Skladom bi se morala okrepiti socialna kohezija, in sicer s prispevanjem k zmanjšanju revščine ter izkoreninjenjem najhujših oblik revščine v Uniji s podpiranjem nacionalnih shem, ki zagotavljajo nefinančno pomoč za ublažitev pomanjkanja hrane in resne materialne prikrajšanosti in/ali prispevajo k socialni vključenosti najbolj ogroženih oseb. Sklad bi moral ublažiti skrajne oblike revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane.
(8)
Namen Sklada ni nadomestiti javne politike, ki jih države članice izvajajo za boj proti revščini in socialni izključenosti, zlasti politike za preprečevanje marginalizacije ranljivih skupin in oseb z nizkimi dohodki ter izogibanje povečanju revščine in socialne izključenosti.
(9)
V skladu s členom 317 PDEU bi bilo treba glede deljenega upravljanja določiti pogoje, ki Komisiji omogočajo izvrševanje pristojnosti za izvajanje splošnega proračuna Unije, in razjasniti pristojnosti glede sodelovanja z državami članicami. Ti pogoji bi morali Komisiji omogočiti, da pridobi zagotovila, ali države članice uporabljajo Sklad zakonito in pravilno ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).
(10)
Navedene določbe zagotavljajo tudi skladnost podprtih dejavnosti z veljavnim pravom Unije in povezanim nacionalnim pravom, ki neposredno ali posredno izvaja to uredbo, ter politikami, zlasti v zvezi z varnostjo hrane in/ali osnovno materialno pomočjo, razdeljeno najbolj ogroženim.
(11)
Pri dodelitvi sredstev Sklada državam članicam za obdobje 2014-2020 se v enaki meri upoštevata naslednja kazalnika, ocenjena na podlagi podatkov Eurostata o resno materialno prikrajšanem prebivalstvu in o prebivalstvu v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo. Pri dodelitvi se upoštevajo tudi različni načini zagotavljanja pomoči najbolj ogroženim osebam v državah članicah. Vsaki državi članici bi bilo treba dodeliti minimalni znesek 3 500 000 EUR za programsko obdobje 2014-2020, da bi vzpostavila operativni program s sredstvi na ustrezno visoki ravni.
(12)
Znesek sredstev iz Sklada, dodeljenih državi članici, bi bilo treba odšteti od njej dodeljenega zneska sredstev iz strukturnih skladov.
(13)
Operativni programi držav članic bi morali opredeliti in upravičiti oblike pomanjkanja hrane in/ali materialne prikrajšanosti, ki jih je treba obravnavati, in/ali dejavnosti za socialno vključenost, ki jih je treba podpreti, ter opisati značilnosti pomoči najbolj ogroženim osebam, ki bo nacionalnim shemam zagotovljena prek podpore Sklada. Vključevati bi moral tudi elemente, potrebne za zagotovitev uspešnega in učinkovitega izvajanja operativnih programov.
(14)
Pomanjkanje hrane v Uniji je hudo, obenem pa se veliko hrane tudi zavrže. V zvezi s tem bi moral Sklad po potrebi olajšati donacije hrane. Vendar pa to ne sme prejudicirati potrebo po odpravi obstoječih ovir, da bi spodbudili donacije presežne hrane v boju proti njenemu pomanjkanju.
(15)
Da bi zagotovili dejansko in učinkovito izvajanje ukrepov, financiranih iz Sklada, bi morale države članice, kadar je ustrezno, spodbujati sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi organi, ki predstavljajo civilno družbo, ter udeležbo vseh vključenih strani pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti, financiranih iz Sklada.
(16)
Da se čim bolj poveča učinkovitost Sklada, zlasti glede morebitnih sprememb nacionalnih okoliščin, je ustrezno določiti postopek za morebitne spremembe operativnega programa.
(17)
Za zagotovitev učinkovitega in ustreznega odziva na različne potrebe ter za zagotovitev pomoči najbolj ogroženim, bi bilo treba uporabiti načelo partnerstva.
(18)
Ker spodbujajo medsebojno učenje, imajo izmenjave izkušenj in dobrih praks pomembno dodano vrednost. Komisija bi morala olajšati in spodbujati njihovo razširjanje ter hkrati iskati sinergije z izmenjavo dobrih praks v okviru povezanih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada (ESS).
(19)
Države članice bi za spremljanje napredka pri izvajanju operativnih programov morale pripraviti in Komisiji predložiti letna in končna poročila o izvajanju. To bi moralo zagotoviti razpoložljivost bistvenih in najnovejših informacij za te operativne programe. Z istim namenom bi se Komisija in vsaka država članica morali vsako leto srečati, da izvedeta pregled, razen če se dogovorita drugače. Ustrezne zainteresirane strani bi morale biti primerno vključene v spremljanje.
(20)
Da se izboljšata kakovost in zasnova vsakega operativnega programa ter ocenita uspešnost in učinkovitost Sklada, bi bilo treba izvesti predhodno in naknadno oceno. Ti oceni bi morali temeljiti na ustreznih podatkih in biti dopolnjene, kadar je to ustrezno, z raziskavami med najbolj ogroženimi osebami, ki so prejele pomoč iz operativnega programa, vključno s podatki, razčlenjenimi po spolu in starosti, in po potrebi z ocenjevanji med programskim obdobjem. Te ocene bi morale tudi spoštovati zasebnost končnih prejemnikov in se izvajati na način, ki ne bi stigmatiziral najbolj ogroženih oseb. V zvezi s tem bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije.
(21)
Pri ocenjevanju Sklada in razvijanju metodologije ocenjevanja bi bilo treba upoštevati, da je materialna prikrajšanost zapleten in večdimenzionalen koncept.
(22)
Državljani imajo pravico vedeti, kako se finančni viri Unije vlagajo in za kakšen namen. Da bi se zagotovili obsežno razširjanje informacij o dosežkih Sklada ter dostopnost in preglednost možnosti financiranja, bi bilo treba določiti podrobna pravila glede obveščanja in komuniciranja, zlasti v zvezi z odgovornostjo upravičencev, držav članic in po potrebi bi bilo treba ustanoviti lokalne in regionalne organe.
(23)
Uporablja se pravo Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (7).
(24)
Določiti je treba najvišjo raven sofinanciranja iz Sklada za operativne programe, da se zagotovi multiplikacijski učinek virov Unije. Poleg tega bi bilo treba obravnavati stanje držav članic, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami.
(25)
Po vsej Uniji bi bilo treba uporabiti enotna, preprosta in pravična pravila za obdobje upravičenosti, dejavnosti in odhodke za Sklad. Pogoji za upravičenost bi morali odražati posebno naravo ciljev in ciljnih populacij Sklada, zlasti z ustreznimi in poenostavljenimi pogoji za upravičenost dejavnosti, oblike podpore ter pravili in pogoji v zvezi s povračilom.
(26)
Ob upoštevanju datuma, do katerega je treba objaviti javne razpise, rokov za sprejetje te uredbe in časa, potrebnega za pripravo operativnih programov, bi bilo treba sprejeti pravila, s katerimi se omogoči nemoten prehod, da oskrba s hrano ne bi bila prekinjena. Zato je primerno, da se upravičenost odhodkov dovoli od 1. decembra 2013.
(27)
Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) določa, da se proizvodi, odkupljeni z javno intervencijo, lahko dajo na voljo za shemo razdeljevanja hrane najbolj ogroženim v Uniji, če navedena shema tako določa. Ker je pridobivanje hrane z uporabo, predelavo ali prodajo teh proizvodov, glede na okoliščine, najbolj ustrezna ekonomska rešitev, je ustrezno v tej uredbi določiti takšno možnost. Zneske, ki izvirajo iz transakcij teh proizvodov, bi bilo treba uporabiti v korist najbolj ogroženih oseb. Teh zneskov se ne bi smelo uporabiti za zmanjšanje obveznosti držav članic za sofinanciranje programa. Za zagotovitev najučinkovitejše možne uporabe teh proizvodov in prihodkov od tega, bi morala Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 sprejeti izvedbene akte o vzpostavitvi postopkov, v skladu s katerimi se ti proizvodi lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene programa za najbolj ogrožene osebe.
(28)
Treba je določiti vrste ukrepov, ki se lahko izvajajo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s podporo Sklada. Komisija bi se morala v ta namen posvetovati z državami članicami in predstavniki partnerskih organizacij na ravni Unije.
(29)
V skladu z načelom deljenega upravljanja bi morale biti države članice in Komisija odgovorne za upravljanje in nadzor programov. Predvsem države članice bi morale biti prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor svojega operativnega programa.
(30)
Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev ustrezne vzpostavitve in delovanja svojih sistemov upravljanja in nadzora, da se zagotovi zakonita in redna uporaba Sklada. Zato bi bilo treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora njihovih operativnih programov ter v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in popravljanjem nepravilnosti in kršitev prava Unije.
(31)
Države članice bi morale izpolnjevati obveznosti upravljanja, nadzora in revizije ter prevzeti odgovornost, določeno v pravilih o deljenem upravljanju iz te uredbe in iz finančne uredbe. Države članice bi morale v skladu s pogoji iz te uredbe zagotoviti učinkovite ureditve za preučitev pritožb v zvezi s Skladom. V skladu z načelom subsidiarnosti bi morale države članice na zahtevo Komisije preučiti pritožbe, ki so bile posredovane Komisiji in sodijo v področje uporabe njihovih ureditev, ter na zahtevo obvestiti Komisijo o rezultatih preučitev.
(32)
Države članice bi morale za vsak operativni program imenovati organ upravljanja, organ za potrjevanje in funkcionalno neodvisen revizijski organ. Da bi imele države članice več prožnosti pri vzpostavljanju sistemov nadzora, je primerno zagotoviti možnost, da lahko organ upravljanja izvaja naloge organa za potrjevanje. Države članice bi morale imeti tudi možnost imenovati posredniške organe za izvajanje določenih nalog organa upravljanja ali organa za potrjevanje. V tem primeru bi morale države članice jasno določiti njihove pristojnosti in naloge.
(33)
Organ upravljanja nosi glavno odgovornost za uspešno in učinkovito uporabo Sklada in tako izpolnjuje znatno število nalog, povezanih z upravljanjem in spremljanjem operativnega programa, finančnim poslovodenjem, nadzorom in izbiro projektov. Zato bi bilo treba v tej uredbi ustrezno določiti pristojnosti in naloge organa upravljanja.
(34)
Organ za potrjevanje bi moral pripraviti zahtevke za plačila in jih predložiti Komisiji. Pripraviti bi moral obračune, ki potrjujejo njihovo popolnost, točnost in resničnost in dejstvo, da so odhodki, vneseni v obračune, v skladu z veljavnimi pravili Unije in nacionalnimi pravili. V tej uredbi bi bilo treba določiti pristojnosti in naloge organa za potrjevanje.
(35)
Revizijski organ bi moral zagotoviti, da se izvedejo revizije sistemov upravljanja in nadzora, ustreznega vzorca dejavnosti in obračunov. V tej uredbi bi bilo treba določiti pristojnosti in naloge revizijskega organa. Revizije prijavljenih odhodkov bi se morale izvajati na reprezentativnem vzorcu dejavnosti, da bi se rezultati lahko posplošili. Na splošno bi se morala uporabljati statistična metoda vzorčenja za zagotovitev zanesljivega reprezentativnega vzorca. Vendar bi lahko revizijski organi v ustrezno utemeljenih okoliščinah uporabljali nestatistične metode vzorčenja ali preizkušanje podatkov, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji, določeni v tej uredbi.
(36)
Za upoštevanje posebne organizacije sistemov upravljanja in nadzora Sklada ter potrebe za zagotovitev sorazmernega pristopa bi bilo treba oblikovati posebne določbe za imenovanje organov upravljanja in organov za potrjevanje. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim stroškom, bi bilo treba predhodno preverjanje izpolnjevanja meril za imenovanje iz te uredbe omejiti na organ upravljanja in organ za potrjevanje. Ne bi se smelo zahtevati, da Komisija potrdi imenovanje. Spremljanje skladnosti z merili za imenovanja, ki se izvajajo na podlagi ureditve v zvezi z revizijo in nadzorom bi moralo, kadar rezultati pokažejo neskladnost z merili, omogočati pravna sredstva in možnost preklica imenovanja.
(37)
Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora bi bilo treba zagotoviti sodelovanje med državami članicami in Komisijo v okviru te uredbe in opredeliti merila, ki bi Komisiji omogočala, da v okviru svoje strategije nadzora nacionalnih sistemov določi raven zagotovil, ki bi jih morala pridobiti od nacionalnih revizijskih organov.
(38)
Določiti bi bilo treba pooblastila in odgovornosti Komisije glede preverjanja uspešnosti delovanja sistemov upravljanja in nadzora ter možnost zahtevati ukrepanje držav članic. Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za izvajanje revizij na kraju samem, osredotočenih na vprašanja, povezana z dobrim finančnim poslovodenjem, da bo lahko ocenila delovanje Sklada.
(39)
Proračunske obveznosti Unije bi bilo treba določiti vsako leto. Za zagotavljanje učinkovitega upravljanja programov bi bilo treba določiti enostavna pravila glede predhodnega financiranja, zahtevkov za vmesna plačila in plačila končne bilance.
(40)
Da bi Komisija pred potrditvijo obračunov prejela zadostna zagotovila, bi bilo treba zahtevke za vmesna plačila poplačati v višini 90 % zneska, ki je rezultat uporabe stopnje sofinanciranja, določene v sklepu o sprejetju operativnega programa za upravičene odhodke. Neporavnane zneske bi bilo treba državam članicam izplačati po letni potrditvi obračunov, pod pogojem, da Komisija lahko ugotovi, da so popolni, natančni in verodostojni.
(41)
S plačilom predhodnega financiranja na začetku operativnega programa bi bilo treba zagotoviti, da ima država članica sredstva za zagotovitev podpore upravičencem pri izvajanju dejavnosti, začenši s sprejetjem operativnega programa. To predhodno financiranje bi bilo treba uporabiti izključno za ta namen, tako da bi upravičenci prejeli dovolj sredstev za zagon dejavnosti po njihovi izbiri.
(42)
Upravičenci bi morali podporo prejeti v celoti najpozneje 90 dni od datuma vložitve zahtevka za izplačilo s strani upravičenca, če so na voljo sredstva iz predhodnega financiranja in vmesnih plačil. Organ upravljanja bi lahko prekinil tek roka, kadar dokazila niso popolna ali obstajajo dokazi o nepravilnostih, ki jih je treba nadalje raziskati.
(43)
Za varovanje finančnih interesov Unije bi morali biti uvedeni ukrepi, ki so časovno omejeni, in dovoljujejo odredbodajalcu na podlagi prenosa pooblastil, da prekine plačila, kadar obstajajo jasni dokazi za znatne pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ali za nepravilnosti v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali kadar dokumenti za pregled in potrditev obračunov niso bili predloženi. Obdobje prekinitve bi moralo trajati do šest mesecev, z možnostjo podaljšanja tega obdobja na devet mesecev s soglasjem države članice, da se zagotovi dovolj časa za odpravo vzrokov prekinitve in se tako izogne začasni ustavitvi.
(44)
Za varovanje finančnih interesov Unije in zagotovitev sredstev za uspešno izvajanje programa bi bilo treba sprejeti določbe, ki bi Komisiji omogočile začasno ustavitev plačil.
(45)
Za uporabo zahtev iz finančne uredbe za finančno upravljanje Sklada je treba določiti enostavne postopke za pripravo, pregled in potrditev obračunov, ki bi morali zagotoviti jasno podlago in pravno varnost teh ureditev. Da bi država članica lahko ustrezno izpolnjevala svoje obveznosti, bi bilo treba državam članicam nadalje omogočiti, da izključijo zneske, katerih zakonitost in pravilnost se trenutno ocenjuje.
(46)
Za zmanjšanje nevarnosti prijave nepravilnih odhodkov bi moral organ upravljanja imeti možnost, da zneske, ki bi jih bilo treba dodatno preveriti, brez dodatne utemeljitve vključi v zahtevek za vmesno plačilo po obračunskem letu, v katerem so bili vneseni v njegov računovodski sistem.
(47)
Za znižanje administrativnega bremena upravičencev bi bilo treba določiti posebne časovne roke, v okviru katerih bi organi upravljanja morali zagotoviti dostopnost dokumentacije za dejavnosti po predložitvi odhodkov ali zaključku dejavnosti. V skladu z načelom sorazmernosti bi moralo biti obdobje hranjenja dokumentov odvisno od višine skupnih upravičenih odhodkov za posamezno dejavnost.
(48)
Ker se obračuni preverjajo in potrdijo vsako leto, bi moral biti postopek zaključevanja enostaven. Podlaga za dokončen zaključek programa bi zato morali biti samo dokumenti, povezani s končnim obračunskim letom, in zaključno poročilo o izvajanju ali zadnje letno poročilo o izvajanju, ne bi pa bilo treba pripraviti nobenih drugih dodatnih dokumentov.
(49)
Za varovanje proračuna Unije je mogoče, da bo morala Komisija včasih sprejeti finančne popravke. Za zagotovitev pravne varnosti za države članice je pomembno opredeliti okoliščine, v katerih lahko kršitve veljavnega prava Unije ali nacionalnega prava v zvezi z njegovo uporabo pripeljejo do finančnih popravkov Komisije. Za zagotovitev, da so finančni popravki, ki jih Komisija naloži državi članici, povezani z zaščito finančnih interesov Unije, bi bilo treba take popravke omejiti na primere, ko kršitev veljavnega prava Unije ali nacionalnega prava v zvezi z uporabo ustreznega prava Unije zadeva upravičenost, pravilnost, upravljanje ali nadzor dejavnosti ter ustreznih odhodkov, prijavljenih Komisiji. Za zagotovitev sorazmernosti je pomembno, da Komisija pri odločitvi o finančnem popravku upošteva vrsto in resnost kršitve ter povezane finančne posledice za proračun Unije.
(50)
Potreben je pravni okvir, ki bo zagotavljal zanesljive sisteme za upravljanje in nadzor ter ustrezno razdelitev vlog in odgovornosti pri deljenem upravljanju. Vloga Komisije bi zato morala biti opredeljena in jasna, prav tako pa bi bilo treba določiti sorazmerna pravila za finančne popravke s strani Komisije.
(51)
Pogostost revizij dejavnosti bi morala biti sorazmerna z višino podpore Unije iz Sklada. Število revizijskih pregledov bi zlasti bilo treba zmanjšati, kadar skupni upravičeni odhodki za zadevno dejavnost ne presegajo 150 000 EUR. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali po zaprtju končane dejavnosti, v okviru revizijskega vzorca. Komisija bi morala imeti možnost pregleda revizijske sledi revizijskega organa ali sodelovati pri revizijskih pregledih na kraju samem. Kadar Komisija na tak način ne dobi potrebnega zagotovila glede uspešnega delovanja revizijskega organa, bi morala imeti možnost, da ponovno izvede revizijski pregled, kadar je to v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi. Da bi bila raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, bi morala Komisija imeti možnost zmanjšati število svojih revizij v zvezi z operativnimi programi, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. Da bi se zmanjšalo administrativno breme upravičencev, bi bilo treba uvesti posebna pravila, s katerimi bi zmanjšali tveganje prekrivanja revizijskih pregledov istih dejavnosti, ki jih opravljajo različne institucije, in sicer Evropsko računsko sodišče, Komisija in revizijski organ. Poleg tega bi moralo področje uporabe revizije v celoti upoštevati cilj, značilnosti ciljnih populacij Sklada in prostovoljni značaj številnih upravičencev.
(52)
Za zagotovitev finančne discipline je primerno opredeliti ureditve za prenehanje katerega koli dela proračunskih obveznosti v operativnem programu, zlasti kadar je znesek lahko izvzet iz prenehanja obveznosti in kadar so zaostanki v izvajanju posledica neobičajnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere zadevna stranka nima vpliva, in se njihovim posledicam kljub izkazani skrbnosti ni bilo mogoče izogniti, pa tudi kadar je bil sicer podan zahtevek za plačilo, vendar je bil tek roka za plačilo prekinjen ali je bilo plačilo začasno ustavljeno.
(53)
Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z vsebino letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov, merili za ugotavljanje primerov nepravilnosti, ki jih je treba prijaviti, podatki, ki jih je treba zagotoviti, ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, pravili za opredelitev informacij povezanih s podatki, ki se zapisujejo in hranijo v elektronski obliki v okviru sistema spremljanja, vzpostavljenega s strani organov upravljanja, minimalnimi zahtevami za revizijsko sled, področjem uporabe in vsebino nacionalnih revizij in metodologijo za izbiro vzorca, podrobnimi pravili o uporabi podatkov, zbranih med revizijami ter merili za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti uspešnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora, za ugotavljanje ravni finančnih popravkov, ki jih je treba uporabiti, in za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
(54)
Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(55)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sklepi o letnih načrtih ukrepov, ki se financirajo iz tehnične podpore na pobudo Komisije, sklepi o sprejetju in spremembi operativnih programov, sklepi o začasni ustavitvi vmesnih plačil, odločitvami o nepotrditvi obračunov in znesku v breme, če obračuni niso bili potrjeni, sklepi o finančnih popravkih, sklepi o letnih razdelitvah odobrenih pravic za prevzem obveznosti držav članic in, v primeru sprostitve obveznosti, sklepi o spremembi sklepov o sprejetju programov.
(56)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s predlogo za strukturirano raziskavo končnih prejemnikov, pogostostjo in obliko poročanja o nepravilnostih, ki se uporabi, pogoji za sistem elektronske izmenjave podatkov za upravljanje in nadzor, tehničnimi specifikacijami za beleženje in shranjevanje podatkov v zvezi s sistemom upravljanja in nadzora, vzorcem izjave o upravljanju, vzorcem za revizijsko strategijo, mnenjem in poročilom o reviziji, vzorcem za poročilo in mnenjem neodvisnega revizijskega organa ter opisom nalog in postopkov, sprejetih za organ upravljanja in, kadar je primerno, organ za potrjevanje, vzorcem zahtevkov za plačilo in vzorcem za račune. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).
(57)
Ker so možen vpliv in posledice nekaterih izvedbenih aktov, ki se sprejmejo po postopku pregleda iz člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011, za države članice izredno pomembni, se dovoli izjema od splošnega pravila. V skladu s tem, Komisija osnutka izvedbenega akta ne bi smela sprejeti, kadar odbor ni podal mnenja. Ti izvedbeni akti se nanašajo na določitev tehničnih specifikacij za beleženje in shranjevanje podatkov v zvezi s sistemom upravljanja in nadzora. Za te izvedbene akte bi se moral uporabiti tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
(58)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih zlasti priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem človeškega dostojanstva, zasebnega in družinskega življenja, pravico do varstva osebnih podatkov, pravicami otrok, pravicami starejših, enakostjo spolov ter prepovedjo diskriminacije. To uredbo bi bilo treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.
(59)
Ker ciljev te uredbe, in sicer izboljšanja socialne kohezije v Uniji in prispevanja k boju proti revščini in socialni izključenosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči temveč se ju lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(60)
Zagotoviti bi bilo treba, da Sklad dopolnjuje ukrepe, ki se financirajo iz ESS, kot dejavnosti socialnega vključevanja, in s tem izključno podpira najbolj ogrožene osebe.
(61)
Za zagotovitev hitrega sprejetja delegiranih aktov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati z dnem njene objave v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja in namen
Ta uredba ustanavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, določa cilje Sklada, področje uporabe podpore iz Sklada, razpoložljiva finančna sredstva in njihovo dodelitev posameznim državam članicam in določa pravila, ki so potrebna za zagotavljanje uspešnosti in učinkovitost Sklada.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1)
„osnovna materialna pomoč“ pomeni osnovno potrošniško blago omejene vrednosti in za osebno uporabo za najbolj ogrožene osebe, na primer oblačila, obutev, higienske in šolske potrebščine in spalne vreče;
(2)
„najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine takih oseb, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, ali ki jih določijo partnerske organizacije in katere odobrijo pristojni nacionalni organi, in ki lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na določenih geografskih območjih;
(3)
„partnerske organizacije“ pomeni javne organe in/ali neprofitne organizacije, ki neposredno ali prek partnerskih organizacij dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč, kadar je ustrezno, skupaj s spremljajočimi ukrepi najbolj ogroženim osebam ali ki opravljajo dejavnosti, katerih neposredni cilj je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb, in katerih dejavnosti je organ upravljanja izbral v skladu s točko (b) člena 32(3);
(4)
„nacionalne sheme“ pomeni vse sheme, ki imajo vsaj deloma iste cilje kot Sklad in ki jih javni organi ali neprofitne organizacije izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;
(5)
„operativni program za hrano in/ali osnovno materialno pomoč“(imenovan tudi „OP I“) pomeni operativni program, ki podpira razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, po potrebi skupaj s spremljajočimi ukrepi za odpravljanje socialne izključenosti najbolj ogroženih oseb;
(6)
„operativni program socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb“ (imenovan tudi „OP II“) pomeni operativni program, ki podpira aktivnosti zunaj aktivnih ukrepov na trgu dela in obsega nefinančno in nematerialno pomoč z namenom socialnega vključevanje najbolj ogroženih oseb;
(7)
„dejavnost“ pomeni projekt, naročilo ali ukrep, ki ga izbere organ upravljanja zadevnega operativnega programa ali je v njegovi pristojnosti ter prispeva k ciljem operativnega programa, na katerega se nanaša;
(8)
„končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bila izplačana podpora iz ustreznega operativnega programa;
(9)
„upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti;
(10)
„končni prejemnik“ pomeni najbolj ogroženo osebo ali osebe, ki prejmejo podporo iz člena 4 te uredbe;
(11)
„spremljevalni ukrepi“ pomeni ukrepe, ki se zagotavljajo poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči ter se izvajajo z namenom odpravljanja socialne izključenosti in/ali reševanja nujnih socialnih primerov na načine, ki bolj krepijo pravice in so bolj trajnostni, na primer smernice o uravnoteženi prehrani ter svetovanje o ravnanju z denarjem;
(12)
„javni odhodki“ pomeni javni prispevek k financiranju dejavnosti, katerih vir je proračun nacionalnih, regionalnih ali lokalnih javnih organov, proračun Unije, ki je namenjen za Sklad, proračun oseb javnega prava ali proračun združenj javnih organov ali katerihkoli oseb javnega prava v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10);
(13)
„posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo dejavnosti;
(14)
„obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen za prvo obračunsko leto programskega obdobja, ki se začne z dnem začetka upravičenosti odhodkov in konča s 30. junijem 2015. Zadnje obračunsko leto je obdobje od 1. julija 2023 do 30. junija 2024;
(15)
„finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra;
(16)
„nepravilnost“ pomeni vsako kršitev prava Unije ali nacionalnega prava v zvezi z njegovo uporabo, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje Sklada, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovalo proračunu Unije;
(17)
„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči iz Sklada, razen države članice, ki izvršuje njeno pravico v vlogi javne uprave;
(18)
„sistemska nepravilnost“ pomeni vsako nepravilnost, ki se lahko ponavlja in ima visoko verjetnost pojava v podobnih vrstah dejavnosti ter je posledica resne pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora; takšna nepravilnost zajema tudi neuspešnost vzpostavitve ustreznih postopkov v skladu s to uredbo;
(19)
„resna pomanjkljivost pri uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora“ pomeni pomanjkljivost, zaradi katere so potrebne bistvene izboljšave v sistemu, ker takšna nepravilnost za Sklad predstavlja resno tveganje za nastanek nepravilnosti in zaradi obstoja katere ni mogoče izdati revizijskega mnenja brez pridržka o delovanju sistema upravljanja in nadzora.
Člen 3
Cilji
1. Sklad spodbuja socialno kohezijo, povečuje socialno vključenost in tako sčasoma prispeva k cilju odpravljanja revščine v Uniji s prispevanjem k doseganju cilja, da se število ljudi, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, zmanjša za najmanj 20 milijonov v skladu s strategijo Evropa 2020, ter ob tem dopolnjuje strukturne sklade. Sklad prispeva k doseganju specifičnega cilja odpravljanja najhujših oblik revščine z zagotavljanjem nefinančne pomoči najbolj ogroženim osebam v obliki hrane in/ali osnovne materialne pomoči ter dejavnosti socialnega vključevanja najbolj ogroženim osebam.
Ta cilj in rezultati izvajanja Sklada se ocenijo kvalitativno in kvantitativno.
2. Sklad dopolnjuje politike trajnostnega nacionalnega izkoreninjanja revščine in socialnega vključevanja, za katere so še naprej odgovorne države članice.
Člen 4
Področje uporabe podpore
1. Sklad podpira nacionalne sheme, v okviru katerih se prek partnerskih organizacij, ki jih izberejo države članice, najbolj ogroženim osebam razdeljujeta hrana in/ali osnovna materialna pomoč.
Da bi povečal dobavo hrane najbolj ogroženim osebam in izboljšal njeno raznolikost ter zmanjšal količino zavržene hrane in preprečil zavrženje hrane, lahko Sklad podpira aktivnosti v zvezi z zbiranjem, prevozom, skladiščenjem in razdeljevanjem donacij hrane.
Sklad lahko podpira tudi spremljevalne ukrepe, ki dopolnjujejo zagotavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči.
2. Sklad podpira dejavnosti, ki prispevajo k socialnemu vključevanju najbolj ogroženih oseb.
3. Sklad na ravni Unije spodbuja medsebojno učenje, povezovanje in razširjanje dobre prakse na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe.
Člen 5
Načela
1. Del proračuna Unije, dodeljen Skladu, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s točko (b) člena 58(1) finančne uredbe, z izjemo tehnične pomoči na pobudo Komisije, ki se izvaja v okviru neposrednega upravljanja v skladu s točko (a) člena 58(1) finančne uredbe.
2. Komisija in države članice ob upoštevanju posebnih okoliščin vsake države članice zagotovijo, da je podpora iz Sklada skladna z ustreznimi politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije.
3. Podpora iz Sklada se izvaja v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti.
4. Države članice in organi, ki jih države imenujejo v ta namen, so odgovorni za izvajanje operativnih programov in opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice in pod pogojem skladnosti s to uredbo.
5. Ureditve za izvajanje in uporabo Sklada, zlasti finančni in upravni viri, potrebni v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, upoštevajo načelo sorazmernosti glede ravni dodeljene podpore in omejene upravne zmogljivosti organizacij, ki delujejo predvsem zahvaljujoč podpori prostovoljcev.
6. Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi in za preprečevanje dvojnega financiranja zagotovijo koordinacijo z ESS ter drugimi ustreznimi politikami, strategijami in instrumenti Unije, zlasti s pobudami Unije na področju javnega zdravja in proti zavrženi hrani.
7. Komisija, države članice in upravičenci uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 30 finančne uredbe.
8. Komisija in države članice zagotovijo učinkovitost Sklada, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem.
9. Države članice in Komisija zagotovijo, da se operativni programi pripravijo, programirajo, izvedejo, spremljajo in ocenijo ob upoštevanju načela partnerstva, ko se opravijo posvetovanja z zainteresiranimi stranmi iz te uredbe.
10. Komisija in države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev učinkovitosti Sklada ter opravljajo svoje naloge v zvezi s Skladom za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev.
11. Komisija in države članice zagotovijo, da se na različnih stopnjah pripravljanja, programiranja, upravljanja in izvajanja ter spremljanja in ocenjevanja Sklada, pa tudi pri informacijskih kampanjah in kampanjah osveščanja ter pri izmenjavi dobre prakse, upoštevata in spodbujata enakost spolov in vključevanje vidika spola. Komisija in države članice uporabijo po spolu razčlenjene podatke, kadar so ti na voljo.
Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da pri pridobivanju dostopa do Sklada ter do programov in dejavnosti, ki jih ta podpira, preprečijo vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
12. Dejavnosti, ki se podpirajo iz Sklada, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom v zvezi z njegovo uporabo (v nadaljnjem besedilu: veljavno pravo). Zlasti se Sklad lahko uporabi zgolj za podporo razdeljevanju hrane ali blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov.
13. Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, ki izhajajo iz potreb najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količin odpadne hrane. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb.
14. Komisija in države članice zagotovijo, da podpora zagotovljena v okviru tega Sklada, spoštuje dostojanstvo najbolj ogroženih oseb.
NASLOV II
SREDSTVA IN PROGRAMIRANJE
Člen 6
Skupna sredstva
1. Sredstva, ki so na voljo za proračunske obveznosti iz Sklada za obdobje 2014-2020, znašajo 3 395 684 880 EUR po cenah iz leta 2011, v skladu z letno razdelitvijo, ki je določena v Prilogi II.
2. Dodelitev sredstev Sklada za obdobje 2014-2020 je za vsako državo članico določena v Prilogi III. Minimalni znesek za vsako državo članico znaša 3 500 000 EUR za celotno obdobje.
3. Za namene programiranja in kasnejše vključitve v splošni proračun Unije se znesek sredstev indeksira z 2 % letno.
4. 0,35 % skupnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije.
Člen 7
Operativni programi
1. Vsaka država članica v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji predloži OP I in/ali OP II za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
2. OP I določa:
(a)
opredelitev in utemeljitev izbora vrste ali vrst materialne prikrajšanosti, ki jih je treba obravnavati v okviru operativnega programa, in za vsako vrsto obravnavane materialne prikrajšanosti opis glavnih značilnosti razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči ter, kadar je ustrezno, predvidenih spremljevalnih ukrepov glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 16;
(b)
opis ustrezne nacionalne sheme ali shem za vsako vrsto obravnavane materialne prikrajšanosti;
(c)
opis mehanizma, ki določa merila za upravičenost najbolj ogroženih oseb, po potrebi po vrsti obravnavane materialne prikrajšanosti;
(d)
merila za izbor dejavnosti in opis izbirnega mehanizma, po potrebi po vrsti obravnavane materialne prikrajšanosti;
(e)
merila za izbor različnih partnerskih organizacij, po potrebi po vrsti obravnavane materialne prikrajšanosti;
(f)
opis mehanizma, ki se uporablja za zagotavljanje dopolnjevanja z ESS;
(g)
finančni načrt, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih odobritev v zvezi s podporo iz operativnega programa, ki je okvirno razčlenjen po vrstah obravnavane materialne prikrajšanosti, ter ustrezne spremljevalne ukrepe.
3. OP II določa:
(a)
strategijo za programski prispevek k spodbujanju socialne kohezije in zmanjšanju revščine v skladu s strategijo Evropa 2020, vključno z utemeljitvijo izbora prednostnega področja za pomoč;
(b)
posebne cilje operativnega programa, ki temeljijo na opredelitvi nacionalnih potreb glede na rezultate predhodne ocene, izvedene v skladu s členom 16. Predhodna ocena se Komisiji predloži hkrati z operativnim programom;
(c)
finančni načrt, ki za celotno programsko obdobje določa znesek vseh finančnih odobritev v zvezi s podporo iz operativnega programa, ki je okvirno razčlenjen po vrstah dejavnosti;
(d)
opredelitev najbolj ogroženih oseb, ki jim je program namenjen;
(e)
finančne kazalnike za ustrezne dodeljene odhodke;
(f)
pričakovane rezultate za posamezne cilje in ustrezne programom prilagojene kazalnike uspešnosti in rezultatov z izhodiščnimi in ciljnimi vrednostmi;
(g)
opis vrste in primerov ukrepov, ki jim je podpora namenjena, in njihovega pričakovanega prispevka h konkretnim ciljem iz točke (b), vključno z vodilnimi načeli za izbiro dejavnosti, pa tudi, kadar je to potrebno, opredelitev vrst upravičencev;
(h)
opis mehanizma za zagotavljanje dopolnjevanja z ESS ter za preprečevanje prekrivanja, kot tudi dvojnega financiranja dejavnosti.
4. Operativni programu poleg tega navaja:
(a)
opredelitev organa upravljanja, organa za potrjevanje, kadar je to primerno, revizijskega organa in organa, ki mu Komisija nakaže plačila, ter opis postopka spremljanja;
(b)
opis ukrepov, sprejetih za vključitev vseh zainteresiranih strani ter, kadar je to primerno, pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov v pripravo operativnega programa;
(c)
opis načrtovane uporabe tehnične pomoči v skladu s členom 27(4), vključno z ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti upravičencev v zvezi z izvajanjem operativnega programa;
(d)
finančni načrt, ki vsebuje tabelo, v kateri je v skladu s členom 20 za vsako leto določen znesek finančnih odobritev, predvidenih za podporo iz Sklada, in sofinanciranje v skladu s členom 20.
Partnerske organizacije iz točke (e) člena 7(2), ki neposredno dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč, same ali v sodelovanju z drugimi organizacijami opravljajo dejavnosti, ki, kadar je primerno, zajemajo preusmerjanje k pristojnim službam, ki dopolnjujejo zagotavljanje materialne pomoči in katerih cilj je socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb, ne glede na to, ali te dejavnosti podpira Sklad. Vendar pa takšni spremljevalni ukrepi niso obvezni, kadar se hrana in/ali osnovna materialna pomoč zagotavlja izključno najbolj ogroženim otrokom v ustanovah za varstvo otrok ali podobnih ustanovah.
5. Države članice ali organi, ki jih te imenujejo, sestavijo operativne programe. Pri tem sodelujejo z vsemi zainteresiranimi stranmi ter, kadar je primerno, s pristojnimi regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi. Države članice zagotovijo, da so operativni programi tesno povezani z nacionalnimi politikami socialnega vključevanja.
6. Države članice, kadar je primerno, sestavijo svoje operativne programe v skladu s predlogami iz Priloge I.
Člen 8
Sprejetje operativnih programov
1. Komisija oceni skladnost vsakega operativnega programa s to uredbo in njihov prispevek k ciljem Sklada, pri čemer upošteva predhodno oceno, izvedeno v skladu s členom 16. Komisija zagotovi, da ne pride do prekrivanja s katerim drugim operativnim programom, ki ga v državi članici financira ESS.
2. Komisija lahko da pripombe v treh mesecih po predložitvi operativnega programa. Država članica zagotovi Komisiji vse potrebne dodatne informacije in, kadar je primerno, spremeni predlagani operativni program.
3. Če so bile vse pripombe, ki jih je Komisija dala v skladu z odstavkom 2, ustrezno upoštevane, Komisija z izvedbenim aktom odobri vsak operativni program najpozneje šest mesecev po tem, ko ga je država članica predložila.
Člen 9
Spremembe operativnih programov
1. Države članice lahko vložijo zahtevo za spremembo operativnega programa. Zahtevi priložijo spremenjeni operativni program in utemeljitev sprememb.
2. Komisija informacije, predložene v skladu z odstavkom 1, oceni ob upoštevanju utemeljitev, ki jih je zagotovila država članica. Komisija lahko da pripombe in država članica Komisiji zagotovi vse potrebne dodatne informacije.
3. Komisija z izvedbenim aktom odobri spremembo operativnega programa najpozneje štiri mesece po predložitvi s strani države članice, pod pogojem, da so bile vse pripombe Komisije ustrezno upoštevane.
Člen 10
Izmenjava dobrih praks
Komisija olajša, med drugim tudi preko spletne strani, izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in povezovanje ter razširjanje pomembnih rezultatov na področju nefinančne pomoči za najbolj ogrožene osebe.
Vključijo se lahko tudi ustrezne organizacije, ki ne uporabljajo Sklada.
Poleg tega se Komisija z organizacijami, ki zastopajo partnerske organizacije na ravni Unije, najmanj enkrat letno posvetuje o izvajanju podpore iz Sklada ter po takem posvetovanju o tem pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.
Komisija zagotovi tudi spletno razširjanje relevantnih rezultatov, poročil in informacij v zvezi s Skladom.
NASLOV III
SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE, OBVEŠČANJE IN KOMUNICIRANJE
Člen 11
Odbor za spremljanje OP II
1. Država članica v treh mesecih po tem, ko je bila obveščena o sklepu o sprejetju OP II, v soglasju z organom upravljanja in v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom ustanovi ali imenuje odbor za spremljanje izvajanja programa.
2. Vsak odbor za spremljanje pripravi in sprejme svoj poslovnik v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zadevne države članice.
3. O sestavi odbora za spremljanje odloči država članica, pod pogojem, da odbor za spremljanje sestavljajo predstavniki ustreznih organov držav članic in posredniških organov in vseh zainteresiranih strani ter po potrebi predstavniki pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov. Predstavniki pristojnih regionalnih, lokalnih in drugih javnih organov ter ustreznih zainteresiranih strani so na podlagi preglednega postopka pooblaščeni, da zastopajo zadevne organizacije v odboru za spremljanje. Vsak član odbora za spremljanje ima lahko glasovalno pravico. Seznam članov odbora za spremljanje se objavi.
4. Komisija sodeluje v odboru za spremljanje v svetovalni vlogi.
5. Odboru za spremljanje predseduje predstavnik države članice ali organa upravljanja.
Člen 12
Naloge odbora za spremljanje OP II
1. Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda izvajanje programa in napredek pri doseganju njegovih posebnih ciljev. Pri tem upošteva finančne podatke, splošne kazalnike in kazalnike za posamezne programe, tudi spremembe vrednosti kazalnikov rezultatov in napredka pri doseganju številčno ovrednotenih ciljnih vrednosti ter po potrebi rezultate kvalitativnih analiz.
2. Odbor za spremljanje preuči vsa vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa. Zlasti preuči:
(a)
napredek pri doseganju specifičnih ciljev operativnega programa na podlagi dokumentov, ki jih predloži organ upravljanja, vključno z ugotovitvami ocenjevanja;
(b)
izvajanje ukrepov oglaševanja in komuniciranja;
(c)
ukrepe, ki upoštevajo in spodbujajo enakost moških in žensk, enake možnosti ter nediskriminacijo.
3. Odbor za spremljanje preveri in odobri:
(a)
metodologijo in merila za izbor dejavnosti v skladu z vodilnimi načeli iz točke (f) člena 7(3);
(b)
letna in končna poročila o izvajanju;
(c)
vsak predlog organa upravljanja za spremembo operativnega programa.
4. Odbor za spremljanje lahko predloži pripombe organu upravljanja v zvezi z izvajanjem in vrednotenjem programa.
Odbor za spremljanje spremlja ukrepe, sprejete po njegovih pripombah.
Člen 13
Poročila o izvajanju in kazalniki
1. Države članice od leta 2015 do leta 2023 Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo poročilo o izvajanju operativnega programa izvedenem v preteklem finančnem letu.
2. Države članice letno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu z delegiranim aktom iz odstavka 6, vključno s seznamom skupnih kazalnikov, za operativne programe socialnega vključevanja pa vključno s kazalniki za posamezne programe.
Države članice se o poročilih o izvajanju OP I posvetujejo z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, pri čemer se preprečijo navzkrižja interesov. Povzetek pripomb teh zainteresiranih strani se priloži poročilu.
3. Letna poročila o izvajanju so sprejemljiva, če vsebujejo vse informacije, zahtevane v skladu z delegiranim aktom iz odstavka 6. Če poročilo ni sprejemljivo, Komisija o tem zadevno državo članico obvesti v 15 delovnih dneh po prejemu letnega poročila o izvajanju. Če Komisija v navedenem roku ni obvestila države članice, se poročilo šteje za sprejemljivo.
4. Komisija preuči letno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v dveh mesecih po prejemu letnega poročila o izvajanju.
Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb državi članici, se poročila štejejo za sprejeta.
5. Država članica končno poročilo o izvajanju operativnega programa predloži do 30. septembra 2024.
Države članice končno poročilo o izvajanju pripravijo v skladu z delegiranimi akti iz odstavka 6.
Komisija preuči končno poročilo o izvajanju in državi članici svoje pripombe sporoči v petih mesecih po prejemu končnega poročila.
Če Komisija v tem roku ne predloži pripomb državi članici, se poročila štejejo za sprejeta.
6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62 za določitev vsebine letnih in končnih poročil o izvajanju, vključno s seznamom skupnih kazalnikov, do 17. julija 2014.
7. Komisija lahko državi članici pošlje pripombe glede izvajanja operativnega programa. Organ upravljanja v treh mesecih obvesti Komisijo o sprejetih popravnih ukrepih.
8. Organ upravljanja objavi povzetek vsebine vseh letnih in končnih poročil o izvajanju.
9. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pravočasno predstavi povzetek letnih in končnih poročil o izvajanju.
10. Postopek v zvezi s poročili o izvajanju ni preobsežen glede na dodeljena sredstva in vrsto podpore ter ne povzroča nepotrebne upravne obremenitve.
Člen 14
Pregledovalna srečanja
1. Komisija in države članice se od leta 2014 do leta 2023 vsako leto sestanejo, razen če ni dogovorjeno drugače, da pregledajo napredek dosežen pri izvajanju operativnega programa, pri čemer upoštevajo letno poročilo o izvajanju in pripombe Komisije iz člena 13(7), kadar je to primerno.
2. Letnemu srečanju o pregledu predseduje Komisija. Zadevne zainteresirane strani se povabi k sodelovanju pri pregledovalnih srečanjih OP I, razen v delih tega srečanja, ko bi njihovo sodelovanje vodilo v konflikte interesov ali kršitev zaupnosti v zvezi z revizijo.
3. Država članica zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje glede vseh pripomb Komisije po pregledovalnem srečanju ter to nadaljnje ukrepanje navede v poročilu o izvajanju za naslednje proračunsko leto ali, če je to ustrezno, naslednja leta.
Člen 15
Splošne določbe o ocenjevanju
1. Države članice zagotovijo sredstva, ki so potrebna za izvedbo ocenjevanja, ter vzpostavitev postopkov za zagotavljanje in zbiranje podatkov, potrebnih za ocenjevanje, vključno s podatki v zvezi s skupnimi kazalniki iz člena 13.
2. Ocenjevanje izvajajo strokovnjaki, ki so funkcionalno neodvisni od organov, pristojnih za izvajanje operativnega programa. Vse ocene se v celoti objavijo, vendar v nobenem primeru ne vsebujejo informacij o identiteti končnih upravičencev.
3. Ocene niso preobsežne glede na dodeljena sredstva ali vrsto podpore ter ne povzročajo nepotrebnega upravnega bremena.
Člen 16
Predhodna ocena
1. Države članice izvedejo predhodno oceno vsakega operativnega programa.
2. Predhodna ocena se izvede v pristojnosti organa, odgovornega za pripravo operativnega programa. Komisiji se predloži hkrati z operativnim programom in skupaj s povzetkom.
3. S predhodno oceno OP I se ocenijo naslednji elementi:
(a)
prispevek k cilju Unije, da se število ljudi, ki živijo v revščini, pa tudi ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, do leta 2020 zmanjša za najmanj 20 milijonov, glede na izbrano vrsto materialne prikrajšanosti, ki jo je treba obravnavati, in ob upoštevanju nacionalnih razmer glede revščine in socialne izključenosti ter materialne prikrajšanosti;
(b)
notranja skladnost predlaganega operativnega programa in povezanost programa z drugimi relevantnimi finančnimi instrumenti;
(c)
skladnost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji operativnega programa;
(d)
prispevek predvidenih učinkov k rezultatom in posledično k ciljem Sklada;
(e)
vključitev zainteresiranih strani;
(f)
ustreznost postopkov za spremljanje operativnega programa in zbiranje podatkov, potrebnih za izvedbo ocenjevanja.
4. S predhodnimi ocenami OP II se ocenijo naslednji elementi:
(a)
prispevek k spodbujanju socialne kohezije in zmanjšanju revščine v skladu s strategijo Evropa 2020, ob upoštevanju nacionalnih potreb;
(b)
notranja skladnost predlaganega programa in njegova povezanost z drugimi relevantnimi instrumenti, zlasti ESS;
(c)
usklajenost dodeljevanja proračunskih sredstev s cilji programa;
(d)
ustreznost in jasnost predlaganih kazalnikov za posamezne programe;
(e)
kako bodo predvideni učinki prispevali k rezultatom;
(f)
ali so številčno ovrednotene ciljne vrednosti realne ob upoštevanju predvidene podpore iz Sklada;
(g)
utemeljitev oblike predlagane podpore;
(h)
zadostnost človeških virov in upravnih zmogljivosti za upravljanje programa;
(i)
ustreznost postopkov za spremljanje programa in zbiranje podatkov, potrebnih za oceno;
(j)
ustreznost načrtovanih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk ter za preprečevanje vsakršne diskriminacije,
Člen 17
Ocenjevanje v programskem obdobju
1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2018 predloži vmesno oceno Sklada.
2. Komisija lahko na svojo pobudo oceni programe.
3. V programskem obdobju lahko organ upravljanja OP I oceni uspešnost in učinkovitost operativnega programa.
4. Organ upravljanja OP I leta 2017 in 2022 izvede strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih v skladu s predlogo, ki jo sprejme Komisija. Komisija po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi sprejme izvedbene akte, s katerimi določi predlogo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).
5. Organ upravljanja OP II izvede vsaj eno ocenjevanje pred 31. decembrom 2022. Z ocenjevanjem se oceni uspešnost, učinkovitost in učinek dejavnosti, ki prejemajo podporo. Zagotovi se ustrezno nadaljnje ukrepanje.
Člen 18
Naknadna ocena
Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami ter s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvede naknadno oceno za oceno učinkovitosti in uspešnosti Sklada ter trajnosti pridobljenih rezultatov ter dodane vrednosti Sklada. Ta naknadna ocena se zaključi do 31. decembra 2024.
Člen 19
Obveščanje in komuniciranje
1. Komisija in države članice zagotovijo informacije o ukrepih, podprtih iz Sklada, in njihovo promocijo. Informacije se naslovijo zlasti na najbolj ogrožene osebe, pa tudi na širšo javnost in medije. Poudarjajo vlogo Unije in zagotavljajo prepoznavnost prispevka iz Sklada, držav članic in partnerskih organizacij v zvezi s cilji socialne kohezije Unije, ne da bi stigmatizirale končne prejemnike.
2. Organ upravljanja za zagotovitev preglednosti podpore iz Sklada vodi seznam dejavnosti, podprtih iz Sklada v obliki preglednic, ki omogočajo razvrščanje, iskanje, izpis in primerjanje podatkov ter njihovo enostavno objavo na spletu. Na seznamu dejavnosti so vsaj naslednje informacije:
(a)
ime in naslov upravičenca;
(b)
dodeljeni znesek sredstev Unije;
(c)
za OP I pa tudi vrsta obravnavane materialne prikrajšanosti.
Organ upravljanja posodobi seznam dejavnosti vsaj vsakih dvanajst mesecev.
3. Upravičenci in partnerske organizacije med izvajanjem dejavnosti javnost obveščajo o podpori iz Sklada tako, da izobesijo vsaj en plakat z informacijami o dejavnosti (velikosti najmanj A3), vključno z informacijo o finančni podpori Unije, ali emblem Unije primerne velikosti, na javnosti dobro vidnem mestu. Ta zahteva se izpolni brez stigmatizacije končnih prejemnikov na vsakem kraju dostave OP I in/ali OP II, razen če način razdeljevanja tega ne dopušča.
Upravičenci in partnerske organizacije, ki imajo spletišče, na njem objavijo tudi kratek opis dejavnosti, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer poudarijo finančno podporo Unije.
4. Upravičenec in partnerske organizacije v vseh ukrepih obveščanja in komuniciranja potrdijo prejeto podporo iz Sklada za dejavnost, in sicer z objavo emblema Unije, skupaj z navedbo Unije in Sklada.
5. Organ upravljanja obvesti upravičence o objavi seznama dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Organ upravljanja priskrbi pripomočke za obveščanje in komuniciranje, vključno s predlogami v elektronski obliki, za pomoč upravičencem in partnerskim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz odstavka 3.
6. V primeru OP II:
(a)
so države članice ali organ upravljanja pristojni za organiziranje:
(i)
osrednje informacijske aktivnosti za oglaševanje začetka operativnega programa ter
(ii)
vsaj ene informacijske dejavnosti na leto, na kateri so predstavljene možnosti financiranja in strategije in/ali dosežki operativnega programa, po potrebi tudi primeri dejavnosti;
(b)
upravičenec med izvajanjem dejavnosti obvesti javnost o prejeti podpori iz Sklada, tako da zagotovi, da so sodelujoči v dejavnosti obveščeni o podpori iz Sklada;
(c)
vsak dokument, vključno s potrdili o udeležbi ali drugimi potrdili, ki zadevajo tako dejavnost, vključuje izjavo o tem, da je Sklad podpiral operativni program;
(d)
organ upravljanja zagotovi, da imajo morebitni upravičenci dostop do ustreznih informacij o možnostih financiranja, objavi vabila k predložitvi vlog in pogojih ter o merilih za izbor dejavnosti, ki bodo financirane.
7. Organ upravljanja, upravičenci in partnerske organizacije pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi členov 15 do 19 te uredbe upoštevajo Direktivo 95/46/ES.
NASLOV IV
FINANČNA PODPORA IZ SKLADA
Člen 20
Sofinanciranje
1. Stopnja sofinanciranja na ravni operativnega programa znaša največ 85 % upravičenih javnih odhodkov. Lahko se poveča v primerih, ki so opisani v členu 21(1). Države članice lahko pobude v okviru Sklada podprejo z dodatnimi nacionalnimi sredstvi.
2. V sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa se določi stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program, in najvišji znesek podpore iz Sklada.
3. Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo stoodstotno.
Člen 21
Zvišanje plačil za države članice z začasnimi proračunskimi težavami
1. Na zahtevo države članice se lahko vmesna plačila in plačila končne razlike zvišajo za 10 odstotnih točk nad stopnjo sofinanciranja, ki se uporablja za operativni program. Višja stopnja, ki ne sme preseči 100 %, se uporablja za zahtevke za plačila, ki se nanašajo na obračunsko obdobje, v katerem je država članica vložila zahtevek, in naslednja obračunska obdobja, v katerih je država članica izpolnjevala enega od naslednjih pogojev:
(a)
če je valuta zadevne države članice euro, prejme makrofinančno pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 (11);
(b)
če valuta zadevne države članice ni eura, prejme srednjeročno finančno pomoč v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 332/2002 (12);
(c)
na voljo ji je finančna pomoč v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.
2. Ne glede na odstavek 1 podpora Unije prek vmesnih plačil in plačil končne razlike ni višja od javne pomoči in največjega zneska podpore iz Sklada, kot sta določena v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.
Člen 22
Obdobje upravičenosti
1. Ta člen ne posega v pravila o upravičenosti tehnične pomoči na pobudo Komisije, kot so določena v členu 27.
2. Odhodki so upravičeni do podpore iz operativnega programa, če so nastali upravičencu in so bili plačani med 1. decembrom 2013 in 31. decembrom 2023.
3. Dejavnosti se ne izberejo za podporo iz operativnega programa, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je upravičenec organu upravljanja predložil zahtevek za financiranje v okviru operativnega programa, ne glede na to, ali je upravičenec opravil vsa povezana plačila.
4. Pri spremembi operativnega programa so odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe operativnega programa, upravičeni šele z dnem predložitve zahteve za spremembo s strani držav članic Komisiji.
Člen 23
Upravičenost dejavnosti
1. Dejavnosti, ki jih podpira operativni program, so na območju države članice, ki jo zajema operativni program.
2. Dejavnosti lahko prejmejo podporo iz operativnega programa, če so bile izbrane s poštenim in transparentnim postopkom in na podlagi bodisi meril iz operativnega programa bodisi meril, ki jih je odobril odbor za spremljanje, kot je primerno.
3. Merila za izbiro in seznami dejavnosti, izbranih za podporo iz OP II, se ob izbiri sporočijo odborom za spremljanje operativnih programov, ki se sofinancirajo iz ESS.
4. Hrano in/ali osnovno materialno pomoč za najbolj ogrožene lahko kupijo partnerske organizacije same.
Hrano in/ali osnovno materialno pomoč za najbolj ogrožene lahko kupi tudi javni organ in ju brezplačno zagotovi partnerskim organizacijam. V teh primerih se hrana lahko dobi iz uporabe, predelave in prodaje proizvodov odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, če je to ekonomsko gledano najboljša možnost in neupravičeno ne odloži dostave hrane partnerskim organizacijam. Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb in ne na način, da bi se zmanjšala obveznost držav članic iz člena 20 te uredbe glede sofinanciranja programa.
Komisija uporabi postopke, sprejete v skladu s točko (i) člena 20 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v tej točki, lahko uporabijo, predelajo ali prodajo za namene te uredbe, da se zagotovi njihova največja učinkovitost.
5. Ta hrana in/ali osnovna materialna pomoč se najbolj ogroženim osebam razdeljuje brezplačno.
6. Dejavnost, ki jo podpira Sklad, ne prejema podporo iz več kot enega operativnega programa, ki se sofinancira iz Sklada, niti iz drugega instrumenta Unije, da se prepreči dvojno financiranje.
Člen 24
Oblike podpore
Države članice uporabljajo Sklad za zagotovitev podpore v obliki nepovratnih sredstev, javnega naročanja ali kombinacije obeh. Vendar ta podpora ni v obliki pomoči iz člena 107(1) PDEU.
Člen 25
Oblike nepovratnih sredstev
1. Nepovratna sredstva so lahko v obliki:
(a)
povračila dejansko nastalih in plačanih upravičenih stroškov;
(b)
povračila na podlagi stroškov na enoto;
(c)
pavšalnih zneskov, ki ne presegajo 100 000 EUR javne pomoči;
(d)
pavšalnega financiranja, določenega z uporabo odstotka za eno ali več določenih kategorij stroškov.
2. Možnosti iz odstavka 1 se glede posamezne dejavnosti lahko kombinirajo le, če se vsaka možnost uporabi za različno kategorijo stroškov ali če se uporabijo za zaporedne faze dejavnosti.
3. Zneski iz točk (b), (c) in (d) odstavka 1 se določijo na podlagi:
(a)
poštene, pravične in preverljive metode izračuna, ki temelji na:
(i)
statističnih podatkih ali drugih objektivnih informacijah;
(ii)
preverjenih zgodovinskih podatkih posameznih upravičencev ali uporabi njihovih običajnih praks stroškovnega računovodstva;
(b)
metod in ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja, ki se uporabljajo v programih nepovratnih sredstev, ki jih v celoti financira zadevna država članica za podobno vrsto dejavnosti in upravičenca;
(c)
stopenj, ki jih določa ta uredba;
(d)
vsakega primera posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna pomoč ne presega 100 000 EUR.
4. Zneski, izračunani v oblikah nepovratnih sredstev iz točk (b), (c) in (d) odstavka 1 se štejejo kot upravičeni odhodki, ki so nastali upravičencu in jih je ta plačal za namene uporabe naslova VI.
5. Dokument, ki določa pogoje za podporo za vsako dejavnost, določi metodo, ki se uporablja za določanje stroškov dejavnosti, in pogoje za plačilo nepovratnih sredstev.
Člen 26
Upravičenost odhodkov
1. Upravičenost odhodkov se določi na podlagi nacionalnih pravil, razen če so v tej uredbi ali na podlagi te uredbe določena posebna pravila.
2. Ne glede na odstavek 1 so stroški, upravičeni do podpore iz OP I:
(a)
stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči;
(b)
stroški prevoza hrane ali osnovne materialne pomoči v skladišča partnerskih organizacij in stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a), kadar javni organ kupi hrano ali osnovno materialno pomoč ter jo zagotovi partnerskim organizacijam, ali dejansko nastali in plačani stroški v ustrezno utemeljenih primerih;
(c)
upravni stroški ter stroški prevoza in skladiščenja, ki jih nosijo partnerske organizacije, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a) ali 5 % vrednosti prehrambenih proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013;
(d)
stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja, ki so jih imele in plačale partnerske organizacije;
(e)
stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo in prijavijo partnerske organizacije, ki neposredno ali na podlagi sporazumov o sodelovanju zagotavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 5 % stroškov iz točke (a).
3. Ne glede na odstavek 1 so stroški, ki so upravičeni do podpore iz operativnega programa, stroški, nastali v skladu s členom 27(4), ali za posredne stroške, ki so nastali na podlagi člena 27(4), pavšalna stopnja največ 15 % upravičenih neposrednih stroškov osebja.
4. Stroški, ki niso upravičeni do podpore iz operativnega programa, so:
(a)
obresti na dolgove;
(b)
zagotavljanje infrastrukture;
(c)
stroški rabljenega blaga;
(d)
davek na dodano vrednost (DDV), razen če ni izterljiv na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV.
Člen 27
Tehnična pomoč
1. Na pobudo ali v imenu Komisije lahko Sklad in ob upoštevanju zgornje meje 0,35 % letnih dodeljenih sredstev financira pripravo, spremljanje, upravno in tehnično pomoč, revizijo ter ukrepe obveščanja, nadzora in ocenjevanja, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, ter za dejavnosti iz člena 10.
2. Komisija se o načrtovani uporabi tehnične pomoči posvetuje z državami članicami in organizacijami, ki na ravni Unije predstavljajo partnerske organizacije.
3. Komisija z izvedbenimi akti vsako leto določi načrte o vrstah dejavnosti v zvezi z ukrepi iz odstavka 1, kadar je predviden prispevek iz Sklada.
4. Na pobudo držav članic lahko operativni program in ob upoštevanju zgornje meje 5 % dodeljenih sredstev za Sklad financira pripravo, upravljanje, spremljanje, upravno in tehnično pomoč, revizijo ter ukrepe obveščanja, nadzora in ocenjevanja, ki so potrebni za izvajanje te uredbe. Financira lahko tudi tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti partnerskih organizacij.
NASLOV V
UPRAVLJANJE IN NADZOR
Člen 28
Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora
Sistemi upravljanja in nadzora v skladu s členom 5(7) vsebujejo:
(a)
opis nalog posameznih organov, vključenih v upravljanje in nadzor, ter dodelitev nalog znotraj vsakega organa;
(b)
spoštovanje načela ločevanja nalog med temi organi in znotraj njih;
(c)
postopke za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti prijavljenih odhodkov;
(d)
računalniške sisteme za računovodstvo, shranjevanje in pošiljanje finančnih podatkov in podatkov o kazalnikih, za spremljanje in poročanje;
(e)
sisteme poročanja in spremljanja, kadar odgovorni organ za izvajanje nalog pooblasti drug organ;
(f)
ureditve za revizijo delovanja sistemov upravljanja in nadzora;
(g)
sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;
(h)
preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, tudi goljufij, ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z zamudnimi obrestmi.
Člen 29
Pristojnosti v okviru deljenega upravljanja
Države članice in Komisija so na podlagi načela deljenega upravljanja pristojne za upravljanje programov in nadzor nad njimi, in sicer v skladu s svojimi pristojnostmi, določenimi v tej uredbi.
Člen 30
Odgovornosti držav članic
1. Države članice izpolnijo obveznosti upravljanja, nadzora in revizije ter prevzamejo s tem povezane odgovornosti, ki so določene v pravilih o deljenem upravljanju iz finančne uredbe ter te uredbe.
2. Države članice preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti ter izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z zamudnimi obrestmi. Komisijo uradno obvestijo o nepravilnostih, ki presegajo 10 000 EUR v obliki prispevkov iz Sklada, in jo tudi redno obveščajo o pomembnem napredku zadevnih upravnih in pravnih postopkov.
Države članice ne obvestijo Komisije o nepravilnostih v zvezi z naslednjimi primeri:
(a)
kadar je edini vidik nepravilnosti celotna ali delna neizvedba dejavnosti, vključene v sofinanciran operativni program, zaradi stečaja upravičenca;
(b)
ki jih je upravičenec sporočil organu upravljanja ali organu za potrjevanje prostovoljno, preden jih je kateri od njiju odkril, pred plačilom javnega prispevka ali po njem;
(c)
ki jih je odkril in popravil organ upravljanja ali organ za potrjevanje pred vključitvijo zadevnih odhodkov v izkaz o odhodkih, predložen Komisiji.
V vseh ostalih primerih, zlasti pred stečajem ali v primerih suma goljufije, se o odkritih nepravilnostih in povezanih preventivnih in popravnih ukrepih poroča Komisiji.
Če zneskov, ki so bili neupravičeno plačani upravičencu, ni mogoče izterjati zaradi krivde ali malomarnosti države članice, je država članica odgovorna za vračilo zadevnih zneskov v proračun Unije. Države članice se lahko odločijo, da ne izterjajo neupravičeno plačanega zneska, če znesek, ki naj bi se izterjal od upravičenca, brez obresti, ne presega 250 EUR v obliki prispevkov iz Sklada.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi določi dodatna natančna pravila o merilih za ugotavljanje primerov nepravilnosti, ki jih je treba prijaviti, podatkih, ki jih je treba zagotoviti, ter o pogojih in postopkih, ki se uporabljajo pri določanju, ali morajo države članice povrniti neizterljive zneske.
Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2), s katerimi določi pogostost in obliko poročanja, ki se uporabi.
3. Države članice zagotovijo vzpostavitev učinkovitih ureditev za preučitev pritožb v zvezi z Skladom. V skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom so odgovorne za področje uporabe, pravila in postopke, ki se nanašajo na te ureditev. Na zahtevo Komisije preučijo pritožbe, ki so bile posredovane Komisiji in sodijo v področje uporabe njihovih ureditev. Države članice, na zahtevo, Komisijo obvestijo o rezultatih teh preučitev.
4. Vse uradne izmenjave informacij med državo članico in Komisijo se izvedejo s sistemom elektronske izmenjave podatkov. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pogoje, ki jih mora izpolnjevati sistem elektronske izmenjave podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(3).
Člen 31
Imenovanje organov
1. Vsaka država članica za organ upravljanja vsakega operativnega programa imenuje nacionalni javni organ ali telo. Isti organ upravljanja se lahko imenuje za dva operativna programa.
2. Država članica brez poseganja v odstavek 3 za organ za potrjevanje vsakega operativnega programa imenuje nacionalni javni organ ali telo. Isti organ za potrjevanje se lahko imenuje za dva operativna programa.
3. Država članica lahko za operativni program imenuje organ upravljanja, da opravlja tudi naloge organa za potrjevanje.
4. Država članica za revizijski organ vsakega operativnega programa imenuje nacionalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisen od organa upravljanja in organa za potrjevanje. Isti revizijski organ se lahko imenuje za dva operativna programa.
5. Če je spoštovano načelo ločevanja nalog, so lahko organ upravljanja, organ za potrjevanje in - kadar na podlagi OP I in za OP II celoten znesek podpore iz Sklada ne presega 250 000 000 EUR - revizijski organ del istega javnega organa ali telesa.
6. Država članica lahko imenuje enega ali več posredniških organov za izvajanje nekaterih nalog organa upravljanja ali organa za potrjevanje pod pristojnostjo navedenega organa. Ustrezne ureditve med organom upravljanja ali organom za potrjevanje ter posredniškimi organi se formalno pisno zabeležijo.
7. Država članica ali organ upravljanja lahko upravljanje dela operativnega programa zaupa posredniškemu organu na podlagi pisnega sporazuma med posredniškim organom in državo članico ali organom upravljanja. Posredniški organ zagotovi jamstva o svoji plačilni sposobnosti in pristojnosti na zadevnem področju ter o svojih zmogljivostih upravnega in finančnega poslovodenja.
8. Država članica pisno določi pravila, ki urejajo njeno razmerje z organi upravljanja, organi za potrjevanje in revizijskimi organi, odnose med takimi organi ter odnose takih organov s Komisijo.
Člen 32
Naloge organa upravljanja
1. Organ upravljanja je odgovoren za upravljanje operativnega programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.
2. Kar zadeva upravljanje operativnega programa, organ upravljanja:
(a)
po potrebi podpira delo odbora za spremljanje iz člena 11 in mu zagotavlja informacije, ki jih odbor zahteva za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku operativnega programa pri doseganju ciljev, finančne podatke in podatke v zvezi s kazalniki;
(b)
pripravi in Komisiji predloži letna in končna poročila o izvajanju iz člena 13, kar stori po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, pri čemer poskuša preprečiti navzkrižja interesov, za OP I, ali po odobritvi odbora za spremljanje iz člena 11 za OP II;
(c)
posredniškim organom in upravičencem da na voljo informacije, pomembne za izvajanje njihovih nalog in izvajanje dejavnosti;
(d)
vzpostavi sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posameznih dejavnostih, potrebnih za spremljanje, ocenjevanje, finančno poslovodenje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih v dejavnostih, ki se sofinancirajo iz OP II;
(e)
zagotovi, da se podatki iz točke (d) zberejo, vnesejo in shranijo v sistem iz točke (d) v skladu z določbami Direktive 95/46/ES in da so razčlenjeni po spolu, kadar je to mogoče.
3. Kar zadeva izbiro dejavnosti, organ upravljanja:
(a)
pripravi in, če je po odobritvi to potrebno, uporablja ustrezne izbirne postopke in/ali merila, ki so nediskriminacijski in pregledni;
(b)
zagotovi, da izbrana dejavnost:
(i)
spada v področje uporabe Sklada in operativnega programa;
(ii)
izpolnjuje merila, določena v operativnem programu ter členih 22, 23 in 26;
(iii)
po potrebi upošteva načela, določena v členu 5(11), (12), (13) in (14);
(c)
zagotovi, da se upravičencu da na voljo dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo za posamezno dejavnost, vključno s posebnimi zahtevami za proizvode ali storitve, ki se zagotovijo v okviru dejavnosti, finančnim načrtom in rokom izvedbe;
(d)
pred odobritvijo dejavnosti se prepriča, ali ima upravičenec upravne, finančne in operativne zmogljivosti za izpolnitev pogojev iz točke (c);
(e)
če se je dejavnost začela izvajati pred predložitvijo zahtevka za financiranje organu upravljanja, se prepriča, ali je bila upoštevana veljavna zakonodaja, pomembna za dejavnost;
(f)
določi vrsto materialne pomoči za OP I in vrsto ukrepa za OP II, katerima se pripišejo odhodki dejavnosti.
4. Kar zadeva finančno poslovodenje in nadzor nad operativnim programom, organ upravljanja:
(a)
preveri, ali so bili sofinancirani proizvodi in storitve zagotovljeni ter ali so bili odhodki, ki so jih prijavili upravičenci, plačani in ali so ti v skladu z veljavno zakonodajo, operativnim programom in pogoji za podporo dejavnosti;
(b)
zagotovi, da upravičenci, ki so vključeni v izvajanje dejavnosti, za katere se povrnejo upravičeni in dejansko nastali stroški, vodijo ločen računovodski sistem ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z dejavnostjo;
(c)
uvede učinkovite in sorazmerne ukrepe proti goljufijam ob upoštevanju ugotovljenih tveganj;
(d)
vzpostavi postopke, ki zagotavljajo, da se vsi dokumenti v zvezi z odhodki in revizijami, ki se zahtevajo za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz točke (g) člena 28;
(e)
pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz točk (a) in (b) prvega pododstavka člena 59(5) finančne uredbe.
5. Preverjanja v skladu s točko (a) odstavka 4 vključujejo naslednja postopka:
(a)
upravno preverjanje vsakega zahtevka za povračilo, ki ga predložijo upravičenci;
(b)
preverjanje dejavnosti na kraju samem.
Pogostost in pokritost preverjanja na kraju samem sta sorazmerni z zneskom javne podpore za dejavnost in stopnjo tveganja, ki je s takšnimi preverjanji ter revizijami revizijskega organa opredeljena za sistem upravljanja in nadzora kot celoto.
6. Preverjanje posameznih dejavnosti na kraju samem v skladu s točko (b) prvega pododstavka odstavka 5 se lahko izvede z vzorčenjem.
7. Če je organ upravljanja tudi upravičenec v okviru operativnega programa, ureditev preverjanja iz točke (a) odstavka 4 zagotavlja ustrezno ločitev nalog.
8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi določi pravila za opredelitev informacij v zvezi s podatki, ki se zapisujejo in hranijo v elektronski obliki v okviru sistema spremljanja iz točke (d) odstavka 2 tega člena.
Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnične specifikacije sistema, uvedenega v skladu s točko (d) odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(3).
9. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62 o določitvi minimalnih zahtev za revizijsko sled iz točke (d) odstavka 4 tega člena v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc ter hrambo dokazil na ravni organa za potrjevanje, organa upravljanja, posredniških organov in upravičencev.
10. Da bi zagotovila enotne pogoje za izvajanje tega člena, Komisija sprejme izvedbene akte glede vzorca izjave o upravljanju iz točke (e) odstavka 4. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).
Člen 33
Naloge organa za potrjevanje
Organ za potrjevanje operativnega programa je odgovoren zlasti za:
(a)
pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo Komisiji ter potrditev, da ti izhajajo iz zanesljivih računovodskih sistemov, temeljijo na preverljivih dokazilih in jih je preveril organ upravljanja;
(b)
pripravo računovodskih izkazov iz točke (a) prvega pododstavka člena 59(5) finančne uredbe;
(c)
potrditev popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov ter da so odhodki, vneseni v njih, skladni z veljavnim pravom, in so nastali v zvezi z dejavnostmi, izbranimi za financiranje v skladu z merili, ki se uporabljajo za operativni program ter so v skladu z veljavnim pravom;
(d)
zagotovitev sistema za računalniško zapisovanje in shranjevanje računovodskih evidenc za posamezne dejavnosti, ki podpira vse podatke, potrebne za pripravo zahtevkov za plačilo in obračunov, vključno z evidenco izterljivih in izterjanih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za dejavnost ali operativni program;
(e)
zagotovitev, da je od organa upravljanja za pripravo in predložitev zahtevkov za plačilo prejel ustrezne informacije o postopkih in preverjanjih v zvezi z odhodki;
(f)
upoštevanje rezultatov vseh revizij, ki jih je opravil revizijski organ ali so bile opravljene v njegovi pristojnosti, pri pripravi in predložitvi zahtevkov za plačilo;
(g)
računalniško vodenje računovodske evidence odhodkov, predloženih Komisiji, in ustreznega javnega prispevka, plačanega upravičencem;
(h)
vodenje evidence izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega ali dela prispevka za določeno dejavnost. Izterjani zneski se vrnejo v proračun Unije pred zaključkom operativnega programa tako, da se odštejejo od naslednjega izkaza o odhodkih.
Člen 34
Naloge revizijskega organa
1. Revizijski organ zagotovi, da se izvedejo revizije o pravilnem delovanju sistema upravljanja in nadzora za operativne programe in ustreznega vzorca dejavnosti na podlagi prijavljenih odhodkov.
Prijavljeni odhodki se revidirajo na podlagi reprezentativnega vzorca ali, kadar je to primerno, preizkušanja podatkov ter praviloma na podlagi statističnih metod vzorčenja.
Nestatistične metode vzorčenja se lahko uporabijo pri strokovni presoji revizijskega organa v ustrezno utemeljenih primerih v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi in v vseh primerih, ko zaradi nezadostnega števila dejavnosti za računovodsko leto ni mogoče uporabiti statistične metode.
V takšnih primerih mora biti velikost vzorca zadostna, da lahko revizijski organ pripravi veljavno revizijsko mnenje v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 59(5) finančne uredbe.
Nestatistične metode vzorčenja zajemajo najmanj 5 % dejavnosti, za katere so se odhodki prijavili Komisiji v računovodskem letu, in 10 % odhodkov, ki so se prijavili Komisiji v obračunskem letu.
Kadar skupni znesek podpore iz Sklada za OP I ne presega 35 000 000 EUR, revizijski organ omeji revizijske dejavnosti na letno revizijo sistema, ki vključuje preizkušanje podatkov iz kombinacije naključnega testiranja dejavnosti in njihovega testiranja na podlagi ocene tveganja. Revizijsko delo se opravi v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi in vsako leto količinsko opredeli raven napak, vključenih v potrjene izjave o odhodkih Komisiji.
2. Kadar revizije izvede organ, ki ni revizijski organ, revizijski organ zagotovi, da je tak organ funkcionalno neodvisen.
3. Revizijski organ zagotovi, da se pri reviziji upoštevajo mednarodno priznani računovodski standardi.
4. Revizijski organ v osmih mesecih od sprejetja operativnega programa pripravi revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija, metoda vzorčenja ali, kadar je primerno, metoda preizkušanja podatkov za revizije dejavnosti in načrtovanje revizij v zvezi s tekočim obračunskim letom ter dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2016 do vključno leta 2024. Kadar se skupni sistem upravljanja in nadzora uporablja za dva operativna programa, se lahko za zadevna operativna programa pripravi enotna revizijska strategija. Revizijski organ na zahtevo predloži revizijsko strategijo Komisiji.
5. Revizijski organ pripravi:
(a)
revizijsko mnenje v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 59(5) finančne uredbe;
(b)
poročilo o nadzoru, ki zajema poglavitne ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z odstavkom 1, vključno z ugotovitvami glede pomanjkljivosti, odkritih v sistemih upravljanja in nadzora, ter predlaganimi in izvedenimi korektivnimi ukrepi.
Kadar se za dva operativna programa uporablja skupni sistem upravljanja in nadzora, se informacije iz točke (b) prvega pododstavka lahko združijo v enem poročilu.
6. Da bi Komisija zagotovila enotne pogoje za izvajanje tega člena, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vzorce revizijske strategije, revizijskega mnenja in poročila o nadzoru. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).
7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi se določijo področje uporabe in vsebina revizij dejavnosti in obračunov ter metodologija za izbiro vzorca dejavnosti iz odstavka 1 tega člena.
8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi se določijo podrobna pravila o uporabi podatkov, zbranih med revizijami, ki jih izvedejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije.
Člen 35
Postopek za imenovanje organa upravljanja in organa za potrjevanje
1. Preden država članica Komisiji predloži prvi zahtevek za vmesno plačilo, Komisijo uradno obvesti o datumu in obliki imenovanj organa upravljanja in po potrebi organa za potrjevanje, ki se izvedeta na ustrezni ravni.
2. Imenovanji iz odstavka 1 temeljita na poročilu in mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni, ali imenovana organa izpolnjujeta merila v zvezi z notranjim nadzorom, obvladovanjem tveganj, dejavnostmi upravljanja in nadzornimi dejavnostmi ter spremljanjem iz Priloge IV.
Neodvisni revizijski organ je revizijski organ ali druga oseba javnega ali zasebnega prava s potrebnimi revizijskimi zmogljivostmi, ki je neodvisna od organa upravljanja in, kadar je to ustrezno, od organa za potrjevanje, in ki svoje delo opravlja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.
3. Države članice se lahko odločijo, da za namene te uredbe imenujejo organ upravljanja ali organ za potrjevanje, ki je že bil imenovan za operativni program, sofinanciran iz ESS na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013.
4. Komisija lahko v mesecu dni od uradnega obvestila o imenovanjih iz odstavka 1 zahteva poročilo in mnenje neodvisnega revizijskega organa iz odstavka 2 ter opis nalog in postopkov, določenih za organ upravljanja ali po potrebi organ za potrjevanje. Komisija se o tem, ali naj zahteva te dokumente, odloči na podlagi svoje ocene tveganja.
Komisija lahko da pripombe v dveh mesecih po prejemu dokumentov iz prvega pododstavka.
Brez poseganja v člen 46 preučitev teh dokumentov ne prekinja obravnave zahtevkov za vmesna plačila.
5. Kadar iz obstoječih rezultatov revizije in nadzora izhaja, da imenovani organ ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2, država članica na ustrezni ravni glede na resnost problema določi preizkusno obdobje, med katerim se sprejme potrebni sanacijski ukrep.
Kadar imenovani organ v preizkusnem obdobju ne izvede zahtevanega sanacijskega ukrepa, ki ga je določila država članica, država članica na ustrezni ravni prekliče njegovo imenovanje.
Država članica nemudoma uradno obvesti Komisijo o tem, da je imenovani organ na preizkusu in ji predloži informacije o zadevnem preizkusnem obdobju, o zaključku preizkusnega obdobja zaradi izvedbe sanacijskih ukrepov, pa tudi o preklicu imenovanja organa. Brez poseganja v uporabo člena 46, uradno obvestilo o tem, da je država članica določila preizkusno obdobje za imenovani organ, ne prekinja obravnave zahtevkov za vmesna plačila.
6. Kadar se imenovanje organa upravljanja ali organa za potrjevanje konča, država članica v skladu s postopkom iz odstavka 2 imenuje nov organ, ki po imenovanju prevzame naloge organa upravljanja ali organa za potrjevanje, in o tem uradno obvesti Komisijo.
7. Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbene akte glede vzorca za poročilo in mnenje neodvisnega revizijskega organa ter opis nalog in postopkov, določenih za organ upravljanja in po potrebi organ za potrjevanje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(3).
Člen 36
Pooblastila in pristojnosti Komisije
1. Komisija se na podlagi razpoložljivih informacij, tudi informacij o imenovanju organov, pristojnih za upravljanje in nadzor, dokumentov, ki jih vsako leto v skladu s členom 59(5) finančne uredbe predložijo ti imenovani organi, poročil o nadzoru, letnih poročil o izvajanju, ter na podlagi revizij nacionalnih organov in organov Unije prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora v skladu s to uredbo in da ti sistemi med izvajanjem operativnih programov uspešno delujejo.
2. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko opravijo revizije ali preglede na kraju samem, pri čemer pristojni nacionalni organ obvestijo vsaj 12 delovnih dni vnaprej, razen v izjemnih primerih. Komisija spoštuje načelo sorazmernosti, tako da upošteva potrebo po preprečevanju neupravičenega podvajanja revizij ali pregledov, ki so jih opravile države članice, raven tveganja za proračun Unije in potrebo po zmanjšanju administrativnega bremena za upravičence v skladu s to uredbo. Področje uporabe takšnih revizij ali pregledov lahko zajemajo zlasti preverjanje uspešnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora v programu ali njegovem delu ter delovanje in oceno dobrega finančnega upravljanja dejavnosti ali programov. Pri takšnih revizijah ali pregledih lahko sodelujejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice.
Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije, ki so ustrezno pooblaščeni za izvajanje revizij ali pregledov na kraju samem, imajo dostop do vseh potrebnih evidenc, dokumentov in metapodatkov v zvezi z dejavnostmi, ki jih podpira Sklad, ali sistemi upravljanja in nadzora, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni. Države članice Komisiji na zahtevo zagotovijo kopije takih evidenc, dokumentov in metapodatkov.
Pooblastila iz tega odstavka ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na podlagi katerih določena dejanja izvajajo uradniki, posebej imenovani v nacionalni zakonodaji. Uradniki Komisije in njeni pooblaščeni predstavniki med drugim ne sodelujejo pri preiskavah na domu ali uradnih zaslišanjih oseb v okviru nacionalne zakonodaje. Vendar imajo taki uradniki in predstavniki brez poseganja v pristojnosti nacionalnih sodišč in ob polnem spoštovanju temeljnih pravic zadevnih pravnih subjektov dostop do tako pridobljenih informacij.
3. Komisija lahko od države članice zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev uspešnega delovanja njenih sistemov upravljanja in nadzora ali preverjanje pravilnosti odhodkov v skladu s to uredbo.
Člen 37
Sodelovanje z revizijskimi organi
1. Komisija z revizijskimi organi sodeluje pri usklajevanju njihovih revizijskih načrtov in metod ter z njimi nemudoma izmenja rezultate revizij, izvedenih na sistemih upravljanja in nadzora.
2. Kadar država članica imenuje več kot en revizijski organ, lahko za lažje sodelovanje imenuje usklajevalni organ.
3. Komisija, revizijski organi in usklajevalni organ se srečujejo redno in praviloma vsaj enkrat na leto, razen če se dogovorijo drugače, da pregledajo letno poročilo o nadzoru, revizijsko mnenje in revizijsko strategijo ter izmenjajo stališča o vprašanjih, povezanih z izboljšanjem sistemov upravljanja in nadzora.
NASLOV VI
FINANČNO UPRAVLJANJE, PREGLED IN POTRDITEV OBRAČUNOV, FINANČNI POPRAVKI TER SPROSTITEV OBVEZNOSTI
POGLAVJE 1
Finančno upravljanje
Člen 38
Proračunske obveznosti
Proračunske obveznosti Unije za posamezni operativni program se izvajajo v letnih obrokih v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članic pravno obveznost v smislu navedene uredbe.
Za vsak operativni program nastane proračunska obveznost za prvi obrok, ko Komisija operativni program sprejme.
Proračunske obveznosti za naslednje obroke Komisija izvede vsako leto pred 1. majem na podlagi sklepa iz drugega odstavka, razen kadar se uporablja člen 16 finančne uredbe.
Člen 39
Plačila Komisije
1. Komisija opravi plačila prispevkov iz Sklada vsakemu operativnemu programu v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Vsako plačilo se knjiži na najstarejšo odprto proračunsko obveznost Sklada.
2. Izplačila so v obliki predhodnega financiranja, vmesnih plačil in končnega plačila.
Člen 40
Vmesna plačila in plačilo končne razlike s strani Komisije
1. Komisija kot vmesna plačila povrne 90 % zneska, ki izhaja iz uporabe stopnje sofinanciranja iz sklepa o sprejetju operativnega programa za upravičene javne odhodke iz zahtevka za plačilo. Komisija v skladu s členom 50 določi preostale zneske, ki jih je treba povrniti kot vmesna plačila ali izterjati.
2. Ne glede na člen 21 prispevki iz Sklada v obliki vmesnih plačil in plačila končne razlike niso višji od največjega zneska prispevka iz Sklada, kot je določen v sklepu Komisije o odobritvi operativnega programa.
Člen 41
Zahtevki za plačilo
1. Zahtevek za plačilo, ki se predloži Komisiji, vsebuje vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za pripravo zaključnega računa v skladu s členom 68(3) finančne uredbe.
2. Zahtevki za plačilo vključujejo za operativni program kot celoto in za tehnično pomoč iz člena 27(4):
(a)
skupni znesek upravičenih javnih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci in so bili plačani pri izvajanju dejavnosti, kakor so vneseni v računovodski sistem organa za potrjevanje;
(b)
skupni znesek javnih odhodkov, ki so nastali pri izvajanju dejavnosti, kot je vnesen v računovodski sistem organa za potrjevanje.
3. Upravičeni odhodki v zahtevku za plačilo so podprti s prejetimi računi ali računovodskimi listinami z enako dokazno vrednostjo, razen če gre za druge oblike podpore iz točk (b), (c) in (d) člena 25(1). Za te oblike nepovratnih sredstev so zneski iz zahtevka za izplačilo stroški, izračunani na veljavni osnovi.
4. Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vzorec zahtevkov za plačilo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(3).
Člen 42
Izplačila upravičencem
1. Organ upravljanja zagotovi, da imajo upravičenci v primeru nepovratnih sredstev partnerskim organizacijam zadosti likvidnih sredstev, da lahko zagotavljajo pravilno izvajanje dejavnosti.
2. Pod pogojem, da so na razpolago sredstva iz prehodnega financiranja ter vmesnih plačil, organ upravljanja zagotovi, da upravičenec prejme skupni znesek upravičenih javnih odhodkov v celoti in najpozneje 90 dni od dneva, ko je vložil zahtevek za izplačilo. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži, prav tako se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali zneski za upravičence.
3. Organ upravljanja lahko tek roka za plačilo iz odstavka 2 prekine v naslednjih ustrezno utemeljenih primerih:
(a)
znesek iz zahtevka za plačilo še ni zapadel ali niso bile predložene ustrezne dokazne listine, vključno z listinami, potrebnimi za preverjanje upravljanja iz točke (a) člena 32(4);
(b)
začeta je bila preiskava o domnevnih nepravilnostih v zvezi z zadevnimi odhodki.
O prekinitvi teka roka in razlogih za prekinitev se zadevnega upravičenca obvesti pisno.
Člen 43
Uporaba eura
1. Zneski, navedeni v operativnih programih, ki jih predložijo države članice, izkazih o odhodkih, zahtevkih za plačilo, obračunih, ter odhodki, navedeni v letnem in končnem poročilu o izvajanju, so izraženi v eurih.
2. Države članice, ki na dan vložitve zahtevka za plačilo še niso sprejele eura kot svoje valute, zneske odhodkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ti zneski se v eure preračunajo z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije v mesecu, v katerem so bili odhodki zabeleženi v obračunih organa za potrjevanje zadevnega operativnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.
3. Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 2 še naprej uporablja za vse odhodke, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v obračunih pred datumom začetka veljavnosti nepreklicno določenega obračunskega tečaja med nacionalno valuto in eurom.
Člen 44
Plačilo in potrditev predhodnega financiranja
1. Po sklepu Komisije o sprejetju operativnega programa Komisija plača znesek predhodnega financiranja v višini 11 % skupnega prispevka Sklada za zadevni operativni program.
2. Predhodno financiranje se uporablja samo za plačila upravičencem pri izvajanju operativnega programa. V ta namen se da nemudoma na voljo pristojnemu organu.
3. Komisiji se povrne celoten znesek, plačan kot predhodno financiranje, če v 24 mesecih od datuma, ko Komisija plača prvi znesek predhodnega financiranja, ni poslan noben zahtevek za plačilo za zadevni operativni program. Tako vračilo ne vpliva na prispevek Unije za zadevni operativni program.
4. Znesek, plačan kot predhodno financiranje, Komisija v celoti obračuna najpozneje ob zaključku operativnega programa.
Člen 45
Rok za vložitev zahtevkov za vmesna plačila in njihovo plačilo
1. Organ za potrjevanje v skladu s členom 41(2) redno vlaga zahtevek za vmesno plačilo, ki zajema zneske, vnesene v njegov računovodski sistem v obračunskem letu. Lahko pa organ za potrjevanje te zneske vključi v zahtevke za plačilo, ki se predložijo v naslednjih obračunskih letih, kadar je po njegovem mnenju to potrebno.
2. Organ za potrjevanje vloži končni zahtevek za vmesno plačilo do 31. julija po koncu predhodnega obračunskega leta in v vsakem primeru pred prvim zahtevkom za vmesno plačilo za naslednje obračunsko leto.
3. Prvi zahtevek za vmesno plačilo se ne vloži pred pošiljanjem uradnega obvestila Komisiji o imenovanju organa upravljanja in organa za potrjevanje v skladu s členom 35.
4. Vmesna plačila za operativni program se ne izvedejo, razen če je bilo Komisiji poslano letno poročilo o izvajanju v skladu s členom 13.
5. Komisija glede na razpoložljiva sredstva izplača vmesno plačilo najpozneje v 60 dneh od datuma, ko zabeleži zahtevek za plačilo.
Člen 46
Prekinitev roka plačila
1. Rok plačila za zahtevek za vmesno plačilo lahko odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil prekine v smislu finančne uredbe za največ šest mesecev, če:
(a)
po informacijah nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Unije obstajajo jasni dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistema upravljanja in nadzora;
(b)
mora odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil izvesti dodatna preverjanja, potem ko je bil obveščen in opozorjen, da so odhodki iz zahtevka za plačilo povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice;
(c)
eden od dokumentov, ki se zahtevajo v členu 59(5) finančne uredbe, ni bil predložen.
Država članica lahko privoli, da se obdobje prekinitve podaljša za dodatne tri mesece.
2. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil omeji prekinitev na tisti del odhodkov, ki je zajet v zahtevku za plačilo, ki ga zadevajo elementi iz prvega pododstavka odstavka 1, razen če ni mogoče ugotoviti, za kateri del odhodkov gre. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil nemudoma pisno obvesti državo članico in organ upravljanja o razlogu za prekinitev in od njiju zahteva, da razrešita stanje. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil prekliče prekinitev, takoj ko so bili sprejeti potrebni ukrepi.
Člen 47
Začasna ustavitev plačil
1. Komisija lahko začasno zaustavi vsa vmesna plačila ali njihov del, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
(a)
obstaja resna pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora operativnega programa, ki ogroža prispevek Unije k operativnemu programu in za katero niso bili sprejeti popravni ukrepi;
(b)
so odhodki iz izkaza o odhodkih povezani z nepravilnostjo, ki ima resne finančne posledice in ni bila odpravljena;
(c)
država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja, ki povzroča prekinitev iz člena 46;
(d)
obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja ali podatkov o kazalnikih.
2. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi začasno ustavitev vseh ali dela vmesnih plačil po tem, ko državi članici ponudi možnost, da predloži svoje pripombe.
3. Komisija prekliče začasno ustavitev vseh ali dela vmesnih plačil, ko država članica sprejme ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic začasne ustavitve.
POGLAVJE 2
Priprava, preverjanje in potrditev obračunov ter zaključek operativnih programov
Člen 48
Predložitev informacij
Države članice za vsako leto od leta 2016 do vključno leta 2025 Komisiji do roka iz člena 59(5) finančne uredbe predložijo naslednje dokumente iz navedenega člena, in sicer:
(a)
računovodske izkaze iz člena 49(1) te uredbe za predhodno obračunsko leto;
(b)
izjavo o upravljanju in letni povzetek iz točke (e) člena 32(4) te uredbe za predhodno obračunsko leto;
(c)
revizijsko mnenje in poročilo o nadzoru iz točk (a) in (b) člena 34(5) te uredbe za predhodno obračunsko leto.
Člen 49
Priprava računovodskih izkazov
1. Komisiji se predložijo računovodski izkazi iz točke (a) prvega pododstavka člena 59(5) finančne uredbe za vsak operativni program. Računovodski izkazi zajemajo obračunsko leto in vključujejo:
(a)
skupni znesek upravičenih javnih odhodkov, vnesenih v računovodske sisteme organa za potrjevanje, ki je bil vključen v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji v skladu s členom 41 in členom 45(2) do 31. julija v letu, ki sledi obračunskemu letu, skupni znesek ustreznih upravičenih javnih odhodkov, ki so nastali pri izvajanju dejavnosti, in skupni znesek ustreznih plačil upravičencem iz člena 42(2);
(b)
preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, in neizterljive zneske;
(c)
uskladitev odhodkov, navedenih v skladu s točko (a), in odhodkov, prijavljenih za isto obračunsko leto v zahtevkih za plačilo, skupaj z obrazložitvijo kakršnih koli razlik.
2. Kadar država članica iz računovodskih izkazov izključi odhodke, ki so bili predhodno vključeni v zahtevek za vmesno plačilo za dano obračunsko leto, ker se v tem času ocenjuje njihova zakonitost in pravilnost, se lahko ti odhodki ali del teh odhodkov, za katere se izkaže, da so zakoniti in pravilni, vključijo v zahtevek za vmesno plačilo za naslednja obračunska leta.
3. Komisija za določitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vzorec za računovodske izkaze iz tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 63(3).
Člen 50
Preverjanje in potrditev obračunov
1. Komisija do 31. maja leta po koncu obračunskega obdobja v skladu s členom 59(6) finančne uredbe pregleda dokumente, ki jih predložijo države članice na podlagi člena 48 te uredbe.
Države članice na zahtevo Komisije zagotovijo vse potrebne dodatne informacije, na podlagi katerih lahko Komisija do roka iz prvega pododstavka tega odstavka ugotovi, ali so obračuni popolni, natančni in verodostojni.
2. Komisija potrdi tiste obračune, glede katerih lahko ugotovi, da so popolni, natančni in verodostojni. Takšno odločitev Komisija sprejme, kadar revizijski organ predloži revizijsko mnenje brez pridržka glede popolnosti, natančnosti in verodostojnosti obračunov, razen če ima Komisija na voljo specifične dokaze, da je revizijsko mnenje o obračunu nezanesljivo.
3. Komisija do roka iz odstavka 1 obvesti zadevne države članice, ali lahko potrdi predložene obračune.
4. Če Komisija iz razlogov, ki jih je mogoče pripisati državi članici, do roka iz odstavka 1 ne more potrditi obračunov, državo članico obvesti o razlogih v skladu z odstavkom 2, ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in o obdobju za njihovo izvedbo. Komisija ob koncu tega obdobja obvesti državo članico, ali lahko potrdi obračune.
5. Komisija pri odločanju o potrditvi obračunov ne upošteva vprašanj o zakonitosti in pravilnosti z odhodki povezanih transakcij iz obračunov. Brez poseganja v člena 46 in 47 postopek za pregled in potrditev obračunov ne prekine obravnave zahtevkov za vmesna plačila in ne privede do začasne ustavitve izplačil.
6. Komisija na podlagi potrjenih obračunov izračuna znesek v breme Sklada za zadevno obračunsko leto in posledične prilagoditve v zvezi s plačili državam članicam. Pri tem upošteva:
(i)
zneske iz računovodskih izkazov iz točke (a) člena 49(1), za katere se uporablja stopnja sofinanciranja iz člena 20;
(ii)
skupni znesek plačil, ki jih je Komisija izvršila v navedenem obračunskem letu, sestavljen iz zneska vmesnih plačil, ki jih je izvršila v skladu s členom 21 in členom 40(1).
7. Po izračunu na podlagi odstavka 6 tega člena Komisija v 30 dneh po potrditvi obračunov izplača vse neporavnane dodatne zneske. Kadar je treba znesek izterjati od države članice, se to stori z nalogom za izterjavo, ki ga izda Komisija in ki se po možnosti izvrši s pobotom zneskov, ki pripadajo zadevni državi članici v okviru nadaljnjih izplačil za isti operativni program. Takšna izterjava ne pomeni finančnega popravka in ne zmanjšuje podpore iz Sklada, namenjene operativnemu programu. Izterjani znesek pomeni namenski prejemek v skladu s členom 177(3) finančne uredbe.
8. Kadar Komisija po uporabi postopka iz odstavka 4 ne more potrditi obračunov, na podlagi razpoložljivih informacij in v skladu z odstavkom 6 določi znesek v breme Sklada za zadevno obračunsko leto in o tem obvesti zadevno državo članico. Kadar država članica v dveh mesecih po predložitvi zadevnih informacij s strani Komisije uradno obvesti Komisijo o svojem soglasju, se uporabi odstavek 7. Če tega soglasja ni, Komisija sprejme odločitev z izvedbenimi akti, v kateri navede znesek v breme Sklada za zadevno obračunsko leto. Takšna odločitev ne pomeni finančnega popravka in ne zmanjšuje podpore iz Sklada, namenjene operativnemu programu. Komisija na podlagi navedene odločitve uporabi prilagoditve plačil za države članice v skladu z odstavkom 7.
9. Komisija s potrditvijo obračunov ali odločitvijo iz odstavka 8 ne posega v uporabo popravkov iz členov 55 in 56.
10. Države članice lahko nadomestijo nepravilne zneske, ugotovljene po predložitvi obračunov, in sicer tako, da opravijo ustrezne prilagoditve v obračunih za obračunsko leto, v katerem je nepravilnost odkrita, brez poseganja v člena 55 in 56.
Člen 51
Dostopnost dokumentov
1. Organ upravljanja zagotovi, da so v zvezi z odhodki, podprtimi iz Sklada, vsa dokazila o dejavnostih, za katere skupni upravičeni javni odhodki znašajo manj kot 1 000 000 EUR, na zahtevo na voljo Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču za obdobje treh let, in sicer od 31. decembra po predložitvi obračunov, ki vsebujejo odhodke teh dejavnosti.
Za dejavnosti, ki niso navedene v prvem pododstavku, so vsa dokazila na voljo za dve leti, in sicer od 31. decembra po predložitvi obračunov, ki vsebujejo končne odhodke zadevne končane dejavnosti.
Organ upravljanja lahko sklene, da se bo za dejavnosti, za katere skupni upravičeni odhodki znašajo manj kot 1 000 000 EUR, uporabljalo pravilo iz drugega pododstavka.
Obdobje iz prvega pododstavka se prekine v primeru pravnih postopkov ali na ustrezno utemeljeno zahtevo Komisije.
2. Organ upravljanja obvesti upravičence o začetnem datumu obdobja iz odstavka 1.
3. Dokumenti se hranijo kot izvirniki ali overjeni verodostojni izvodi izvirnikov ali na splošno sprejetih nosilcih podatkov, vključno z elektronskimi različicami izvirnih dokumentov ali dokumentov, ki so le v elektronski obliki.
4. Dokumenti se hranijo v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, ki jih osebni podatki zadevajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani ali za katere se naprej obdelujejo.
5. Postopek potrjevanja skladnosti dokumentov na splošno sprejetih nosilcih podatkov z izvirnim dokumentom določijo nacionalni organi, zagotavlja pa, da shranjene različice izpolnjujejo nacionalne zakonske zahteve in da se je nanje možno sklicevati pri reviziji.
6. Kadar so dokumenti samo v elektronski obliki, računalniški sistemi, ki se uporabljajo, izpolnjujejo sprejete varnostne standarde, ki zagotavljajo, da shranjeni dokumenti izpolnjujejo nacionalne zakonske zahteve in da se je nanje možno sklicevati pri reviziji.
Člen 52
Predložitev dokumentov o zaključku in končno plačilo
1. Poleg dokumentov iz člena 48 za zadnje obračunsko leto od 1. julija 2023 do 30. junija 2024 države članice predložijo končno poročilo o izvajanju operativnega programa.
2. Končno plačilo se izvede najpozneje tri mesece po datumu potrditve obračunov končnega obračunskega leta ali en mesec po datumu sprejetja končnega poročila o izvajanju, kar je pozneje.
POGLAVJE 3
Finančni popravki in izterjave
Člen 53
Finančni popravki držav članic
1. Države članice so najprej odgovorne za preiskovanje nepravilnosti ter izvajanje potrebnih finančnih popravkov in izterjav. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svojo preiskavo na vse morebiti prizadete dejavnosti.
2. Države članice izvedejo potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, odkritimi v dejavnostih ali operativnih programih. Finančni popravki zajemajo preklic celote ali dela javnega prispevka za dejavnost ali operativni program. Država članica upošteva naravo in resnost nepravilnosti in finančno izgubo Sklada ter izvede sorazmerni popravek. Organ upravljanja finančne popravke evidentira v obračune za obračunsko leto, v katerem je sprejeta odločitev o preklicu.
3. Prispevek iz Sklada, preklican v skladu z odstavkom 2, lahko država članica v skladu z odstavkom 4 ponovno uporabi v zadevnem operativnem programu.
4. Prispevek, preklican v skladu z odstavkom 2, se ne sme ponovno uporabiti za nobeno dejavnost, ki je bila predmet popravka ali, kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti, za nobeno dejavnost, na katero je vplivala sistemska nepravilnost.
5. Finančni popravek ne posega v obveznost države članice do izvedbe izterjav v skladu s tem členom.
Člen 54
Finančni popravki Komisije
1. Komisija z izvedbenim aktom izvede finančne popravke s črtanjem celotnega ali dela prispevka Unije k operativnemu programu in izterjavo od države članice, da se iz financiranja Unije izključijo odhodki, ki kršijo veljavno pravo.
2. Kršitev veljavnega prava vodi k finančnemu popravku samo v povezavi z odhodki, prijavljenimi Komisiji, in če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
kršitev je vplivala na izbiro dejavnosti s strani organa odgovornega za podporo iz Sklada ali - v primeru, da zaradi narave kršitve takšnega učinka ni mogoče ugotoviti - je mogoče utemeljeno sklepati na takšen učinek;
(b)
kršitev je vplivala na znesek odhodkov, prijavljenih za povračila iz proračuna Unije, ali - v primeru, da zaradi narave kršitve ni mogoče ugotoviti njenega finančnega učinka - je mogoče utemeljeno sklepati na takšen učinek.
3. Pri določanju finančnega popravka iz odstavka 1 Komisija spoštuje načelo sorazmernosti, tako da upošteva vrsto in resnost kršitve veljavnega prava ter njene finančne posledice za proračun Unije. Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o odločitvah za uporabo finančnih popravkov.
Člen 55
Merila za finančne popravke Komisije
1. Komisija z izvedbenimi akti izvede finančne popravke tako, da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za operativni program v skladu s členom 54, če po ustreznem pregledu ugotovi, da:
(a)
obstaja resna pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora operativnega programa, kar ogroža prispevek Unije, ki je bil že izplačan operativnemu programu;
(b)
država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 53 pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;
(c)
je odhodek v zahtevku za plačilo nepravilen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka.
Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva, ali je nepravilnost sistemska. Kadar ni mogoče natančno določiti zneska nepravilnih odhodkov v breme Sklada, Komisija uporabi pavšalni ali ekstrapolirani finančni popravek.
2. Komisija pri odločanju o znesku popravka iz odstavka 1 spoštuje načelo sorazmernosti tako, da upošteva značilnosti in resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora, ugotovljene v operativnem programu.
3. Kadar Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi poročil zunanjih revizorjev, se po pregledu ukrepov, ki jih je zadevna država članica sprejela v skladu s členom 53(2), obvestil, poslanih v skladu s členom 30(2), in vseh odgovorov države članice sama odloči glede finančnih posledic.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi določi podrobna pravila v zvezi z merili za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti uspešnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora, vključno z glavnimi vrstami takih pomanjkljivosti, merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga je treba uporabiti, ter merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
Člen 56
Postopek finančnih popravkov Komisije
1. Komisija pred sprejetjem odločitve o finančnem popravku začne postopek z obvestilom državi članici o začasnih ugotovitvah svojega pregleda in zahtevo, da država članica v dveh mesecih predloži svoje pripombe.
2. Kadar Komisija predlaga finančne popravke na podlagi ekstrapolacije ali pavšala, ima država članica s pregledom zadevne dokumentacije možnost dokazati, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši kot v oceni Komisije. Država članica lahko v dogovoru s Komisijo ta pregled omeji na ustrezen delež ali vzorec zadevne dokumentacije. Razen v ustrezno utemeljenih primerih je rok za ta pregled največ dva dodatna meseca po dvomesečnem roku iz odstavka 1.
3. Komisija upošteva vsa dokazila, ki jih država članica predloži v rokih iz odstavkov 1 in 2.
4. Kadar država članica ne sprejme začasnih ugotovitev Komisije, je povabljena na zaslišanje pred Komisijo, da se zagotovi dostopnost vseh ustreznih informacij in pripomb kot podlaga za ugotovitve Komisije o zahtevku za finančni popravek.
5. V primeru dogovora in brez poseganja v odstavek 7 tega člena lahko država članica ponovno uporabi Sklad v skladu s členom 53(3).
6. Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o izvedbi finančnih popravkov v šestih mesecih od datuma zaslišanja ali od datuma prejema dodatnih informacij, kadar se država članica strinja, da predloži take dodatne informacije po zaslišanju. Komisija upošteva vse informacije in pripombe, predložene med postopkom. Če zaslišanje ni izvedeno, začne šestmesečni rok teči dva meseca po datumu vabila na zaslišanje, ki ga je poslala Komisija.
7. Kadar Komisija pri izvajanju svojih pristojnosti v skladu s členom 36 ali Evropsko računsko sodišče odkrije nepravilnosti, ki dokazujejo resno pomanjkljivost pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, se s finančnim popravkom zmanjša podpora iz skladov za operativni program.
Prvi pododstavek se ne uporablja v primeru resne pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, ki je bila pred datumom, ko jo je odkrila Komisija ali Evropsko računsko sodišče:
(a)
ugotovljena v letni izjavi o upravljanju, letnem poročilu o nadzoru ali revizijskem mnenju, predloženem Komisiji v skladu s členom 59(5) finančne uredbe, ali v drugih revizijskih poročilih revizijskega organa, predloženih Komisiji, ter so bili sprejeti ustrezni ukrepi, ali
(b)
je v zvezi z njo država članica že sprejela ustrezne popravne ukrepe.
Ocena resnih pomanjkljivosti pri uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora temelji na veljavnem zakonu, kadar so predložene ustrezne izjave o upravljanju, letna poročila o nadzoru in revizijska mnenja.
Ko Komisija odloča o finančnem popravku:
(a)
upošteva načelo sorazmernosti tako, da upošteva vrsto in težo resne pomanjkljivosti pri uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter njene finančne posledice za proračun Unije;
(b)
za uporabo pavšalne stopnje ali ekstrapoliranega popravka izključi nepravilne odhodke, ki jih je predhodno ugotovila država članica, ki so bili predmet prilagoditve v obračunih v skladu s členom 50(10), ter odhodke, ki so predmet tekoče ocene o zakonitosti in pravilnosti v skladu s členom 49(2);
(c)
upošteva pavšalno stopnjo ali ekstrapolirane popravke, ki jih je država članica uporabila za odhodke za druge resne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila, ko je ugotavljala preostalo tveganje za proračun Unije.
Člen 57
Povračilo
1. Vsako vračilo v proračun Unije se izvede pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, ki je napisan v skladu s členom 73 finančne uredbe. Ta rok poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga.
2. Za vsako zamudo pri vračilu se plačajo zamudne obresti, ki se zaračunajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je eno in pol odstotne točke nad obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti.
Člen 58
Sorazmerni nadzor operativnih programov
1. Dejavnosti, pri katerih skupni upravičeni odhodki ne presegajo 150 000 EUR, niso predmet več kot ene revizije s strani revizijskega organa ali Komisije pred predložitvijo obračunov za obračunsko leto, v katerem se dejavnost zaključi. Druge dejavnosti niso predmet več kot ene revizije ali revizijskega organa ali Komisije v obračunskem letu pred predložitvijo obračunov, ki vsebujejo končne izdatke za končano dejavnost. Dejavnosti niso predmet revizije Komisije ali revizijskega organa v nobenem letu, v katerem je revizijo že opravilo Evropsko računsko sodišče, pod pogojem, da lahko rezultate revizijskega dela, ki ga opravi Evropsko računsko sodišče, za izpolnitev svojih nalog uporabita revizijski organ ali Komisija.
2. Revizija dejavnosti, ki jih podpira OP I, lahko zajema vse faze izvajanja dejavnosti in vse ravni distribucijske verige, razen nadzora dejanskih končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja določa posebno tveganje nepravilnosti ali goljufij.
3. Pri operativnih programih, za katere najnovejše revizijsko mnenje ne ugotavlja znatnih pomanjkljivosti, se lahko Komisija z revizijskim organom na naslednjem zasedanju iz člena 37(2) dogovori za zmanjšanje stopnje revizijskih dejavnosti, da bo ta sorazmerna z ugotovljenim tveganjem. V takih primerih Komisija ne izvaja revizij na kraju samem, razen kadar obstajajo dokazi o pomanjkljivostih v sistemu upravljanja in nadzora, ki vplivajo na odhodke, prijavljene Komisiji v obračunskem letu, za katerega je Komisija potrdila obračune.
4. Pri operativnih programih, za katere Komisija ugotovi, da se lahko zanese na mnenje revizijskega organa, se lahko z njim dogovori za omejitev revizij Komisije na kraju samem z revidiranjem delovanja revizijskega organa, razen kadar obstajajo dokazi o pomanjkljivostih v delovanju revizijskega organa v obračunskem letu, za katerega je Komisija potrdila obračune.
5. Ne glede na odstavek 1 lahko revizijski organ in Komisija izvajata revizije dejavnosti v primeru, da se pri oceni tveganja ali reviziji Evropskega računskega sodišča odkrije posebno tveganje nepravilnosti ali goljufij, v primeru dokazov o resnih pomanjkljivostih pri uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora zadevnega operativnega programa ter med obdobjem iz člena 51(1). Komisija lahko za namene ocenjevanja dela revizijskega organa opravi revizijo njegove revizijske sledi ali se udeleži njegovih revizij na kraju samem in, kadar je to v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi ter je nujno zato, da se prepriča o učinkovitem delovanju revizijskega organa, opravi revizije dejavnosti.
POGLAVJE 4
Sprostitev obveznosti
Člen 59
Sprostitev obveznosti
1. Komisija sprosti obveznosti za kateri koli del zneska iz operativnega programa, ki ni bil porabljen za plačilo predhodnega financiranja in vmesnih plačil do 31. decembra tretjega finančnega leta po letu prevzema proračunske obveznosti v okviru operativnega programa ali za katerega zahtevek za plačilo, sestavljen v skladu s členom 41, ni bil predložen v skladu s členom 45, vključno z vsakim zahtevkom za plačilo, za katerega celoto ali del velja prekinitev teka roka za plačilo ali začasna ustavitev plačila.
2. Del obveznosti, ki bo 31. decembra 2023 še neporavnan, se sprosti, če Komisija do roka iz člena 52(1) ne prejme vseh dokumentov, zahtevanih na podlagi člena 52(1).
Člen 60
Izjeme od sprostitve obveznosti
1. Znesek, na katerega se nanaša sprostitev obveznosti, se zmanjša za zneske, ki so enakovredni tistemu delu proračunske obveznosti, za katerega velja:
(a)
da so dejavnosti začasno ustavljene zaradi pravnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom, ali
(b)
da zaradi višje sile, ki je resno vplivala na izvajanje celotnega operativnega programa ali njegovega dela, ni bilo mogoče podati zahtevka za izplačilo.
Nacionalni organi, ki se sklicujejo na višjo silo na podlagi točke (b) prvega pododstavka, dokažejo njene neposredne posledice na izvajanje celotnega operativnega programa ali njegovega dela.
Za namene točk (a) in (b) prvega pododstavka se lahko za zmanjšanje zaprosi enkrat, če je začasna ustavitev ali višja sila trajala do največ enega leta, ali večkrat glede na trajanje višje sile ali število let med datumom sodne ali upravne odločbe, s katero je bilo izvajanje dejavnosti začasno ustavljeno, in datumom končne sodne ali upravne odločbe.
2. Država članica do 31. januarja Komisiji pošlje informacije o izjemah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka 1 odstavka 1 za znesek, ki bi moral biti prijavljen do konca predhodnega leta.
Člen 61
Postopek
1. Kadar koli obstaja tveganje za uporabo pravila o sprostitvi obveznosti iz člena 59, Komisija o tem pravočasno obvesti državo članico in organ upravljanja.
2. Komisija na podlagi informacij, ki jih je prejela 31. januarja, državo članico in organ upravljanja obvesti o znesku, na katerega se nanaša prenehanje obveznosti, na podlagi teh informacij.
3. Država članica ima na voljo dva meseca, da pristane na znesek sprostitve ali da predloži svoje pripombe.
4. Država članica do 30. junija predloži Komisiji popravljen finančni načrt, ki za zadevno finančno leto vsebuje zmanjšani znesek podpore za operativni program. Če tega ne stori, Komisija popravi finančni načrt, tako da za zadevno finančno leto zmanjša prispevek iz Sklada.
5. Komisija najpozneje 30. septembra z izvedbenim aktom spremeni sklep o sprejetju programa.
NASLOV VII
PRENOS POOBLASTIL, IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 62
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 13(6), petega pododstavka člena 30(2), prvega pododstavka člena 32(8), člena 32(9), člena 34(7), člena 34(8) in člena 55(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
3. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Delegirani akti začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Če niti Evropski parlament niti Svet v roku delegiranemu aktu ne nasprotujeta, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem naveden.
Če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala, se ta lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka.
Če Evropski parlament ali Svet delegiranemu aktu nasprotujeta, ta ne začne veljati. Institucija, ki delegiranemu aktu nasprotuje, navede razloge za to.
Člen 63
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta v zvezi z izvedbenimi pooblastili iz drugega pododstavka člena 32(8) te uredbe ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 64
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. marca 2014