ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 807/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за въвеждане на преходни разпоредби
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 3, член 14, параграф 5, член 16, параграф 5, член 19, параграф 8, член 22, параграф 3, член 28, параграф 10, член 28, параграф 11, член 29, параграф 6, член 30, параграф 8, член 33, параграф 4, член 34, параграф 5, член 35, параграф 10, член 36, параграф 5, член 45, параграф 6, член 47, параграф 6 и член 89 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1305/2013 се установяват общи правила относно подпомагането на развитието на селските райони с финансови средства от Съюза по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), които правила допълват общоприложимите разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове, определени в част 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да бъдат определени допълнителни правила.
(2)
Държавите членки следва да определят и да прилагат специфични условия за достъп до подпомагане за млади земеделски стопани в случаи, когато те не се установяват като единствен ръководител на стопанството. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите, независимо от правната форма, в която те избират да установят земеделското стопанство, следва да се предвиди условията, съгласно които дадено юридическо лице или друга форма на партньорство може да се счита за млад земеделски стопанин, да са еквивалентни на съответните условия, приложими спрямо физическо лице. Следва да се предвиди достатъчно дълъг гратисен период, който да позволи на младите земеделски стопани да придобият необходимата квалификация.
(3)
С цел да се гарантира, че финансираните от ЕЗФРСР схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства са ясно определени и са разграничени от подобни действия по линия на други схеми на Съюза, като същевременно се отчетат разнообразните условия в отделните държави членки, държавите членки следва да определят продължителността и съдържанието на такива схеми и посещения в своите програми за развитие на селските райони. Съдържанието следва да бъде ориентирано към определени области, които са тясно свързани с приоритетите на Съюза по отношение на развитието на селските райони.
(4)
Следва да се установят разпоредби, определящи характеристиките на групите производители и видовете действия, които могат да получават подпомагане съгласно частта за популяризирането в рамките на мярката за схеми за качество, както и разпоредби, определящи условията за недопускане на нарушаване на конкуренцията и за предотвратяване на дискриминацията срещу определени продукти и изключването на търговски марки от подпомагане.
(5)
Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да съдържа достатъчно елементи, така че да дава възможност за оценка на изпълнението на целите на избраната дейност. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите в целия ЕС и да се улесни наблюдението, като критерий за определяне на праговете, посочени в член 19, параграф 4 от същия регламент, следва да се използва производственият потенциал на земеделското стопанство.
(6)
Следва да се определят минимални изисквания по отношение на околната среда, на които да отговаря залесяването на земеделска земя, за да се гарантира, че не се извършва неподходящо залесяване на уязвими местообитания, включително райони със земеделие с висока природна стойност, и че се взема предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата. В зоните от мрежата „Натура 2000“ залесяването следва да съответства на целите на тяхното управление. Специално внимание следва да се отдели на специфичните екологични потребности на специфични зони, като например предпазването на почвата от ерозия. Следва да се предвидят по-строги разпоредби относно залесителни дейности, в резултат на които се създават по-големи горски масиви, за да се отчете въздействието на мащаба на тези дейности върху екосистемите и да се осигури съответствието им с целите на Стратегията относно екологосъобразната инфраструктура (3) и новата Стратегия на ЕС за горите (4).
(7)
Условията, приложими към ангажиментите за екстензификация на животновъдството, отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, и съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, следва да гарантират, че ангажиментите са определени в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони, и по-специално с необходимостта да се гарантира опазването на ландшафта и неговите особености, на природните ресурси, включително водата, на почвата и на генетичното разнообразие.
(8)
Следва да се определят дейностите, за които може да се отпуска подпомагане за опазване и устойчиво използване и развитие на генетичните ресурси в селското стопанство и за опазване и насърчаване на генетичните ресурси в горското стопанство.
(9)
С цел да се изключи двойно финансиране за селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, и еквивалентните практики, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), да се избегне нарушаване на конкуренцията между земеделските стопани и да се осигури солидно финансово управление на средствата от ЕЗФРСР, следва да се предвиди допълнителните разходи и пропуснатите приходи вследствие от тези практики да се приспадат от съответните плащания.
(10)
Следва да се определят областите, в които се поемат ангажименти за хуманно отношение към животните с цел да се осигурят повишени стандарти за методите на производство. Същевременно следва да се избегне припокриването на ангажиментите за хуманно отношение към животните с обичайните животновъдни практики, и по-специално ваксинирането с цел предотвратяване на патологични явления.
(11)
Следва да се уточнят определенията за къси вериги на доставки и местни пазари, за които може да се предоставя подпомагане. С оглед на ясното разграничаване помежду им, като критерий за определяне на късите вериги на доставки следва да се използва броят на посредниците, а като критерий за определяне на местните пазари следва да се използва разстоянието в километри от земеделското стопанство, като се отчитат географските особености на съответната област, освен ако се представи убедителен алтернативен критерий. Сътрудничеството между малки икономически оператори следва да бъде специално насочено към преодоляване на общото неблагоприятно положение, предизвикано от фрагментацията на селските райони. С оглед на това то следва да се прилага само за микропредприятия и физически лица, на които към момента на подаване на заявление за подпомагане им предстои да създадат микропредприятие. С цел да се осигури последователен подход при прилагането на мярката за сътрудничество, по нейна линия следва да се подпомагат само дейности за популяризиране, които са свързани с къси вериги на доставки и местни пазари.
(12)
С цел да се гарантира адекватно равнище на средствата, свързани с лихви по търговски заеми, взети от взаимоспомагателните фондове, посочени в член 38, параграф 3, буква б) и член 39, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, минималният и максималният срок на тези търговски заеми следва да бъде от една до пет години.
(13)
С цел да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ЕЗФРСР някои видове разходи, свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране, режийни разходи и разходи за застраховки, следва да бъдат изключени от подпомагане. С оглед да се отчетат разнообразните финансови условия и условия за развитие на селскостопанския сектор в държавите членки и същевременно да се гарантира солидното финансово управление на ресурсите на ЕЗФРСР, от държавите членки следва да се изисква да определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които използвано оборудване може да се допуска за подпомагане. В съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони подпомагане от ЕЗФРСР следва да получават само инвестиции във възобновяеми енергийни източници с високо равнище на енергийна ефективност и високо равнище на екологични показатели. За тази цел държавите членки следва да определят минимални критерии за енергийна ефективност. Държавите членки следва да осигурят изпълнението на приложимите критерии за устойчивост за биоенергия. Те следва също така да подпомагат прехода от биогорива от първо поколение към биогорива от второ поколение и да насърчават по-голямо производство на авангардни биогорива, които осигуряват големи намаления на емисиите на парникови газове с малък риск да предизвикат непреки промени в земеползването и не се конкурират пряко за земеделски земи за производството на храни и фуражи.
(14)
Следва да се установят условията, приложими към преобразуването или адаптирането на ангажименти по мерките, посочени в членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и да се определят ситуациите, при които не се изисква възстановяване на помощта. Следва да се осигури преобразуването или адаптирането на ангажименти да е възможно само тогава, когато са гарантирани или допълнително укрепени целите по отношение на околната среда.
(15)
Следва да се приемат разпоредби за прехода от подпомагане на развитието на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6) или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (7), към подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. Като се има предвид, че редица преходни разпоредби относно развитието на селските райони вече са въведени чрез Регламент (ЕС) № 1310/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), в настоящия регламент следва да се определят условията, съгласно които разходите, свързани с мерките по членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, стават допустими за подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. С настоящия регламент следва да се адаптират и датите за представяне на последващите оценки на програмите и техните резюмета, така че да бъдат съобразени с въведените с член 1 от Регламент (ЕС) № 1310/2013 преходни разпоредби във връзка с прилагането на програмите от програмния период 2007-2013 г. през 2014 г.
(16)
Тъй като Регламент (ЕС) № 1305/2013 заменя Регламент (ЕО) № 1698/2005, целесъобразно е правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005, определени чрез Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (9), да се отменят. Поради това Регламент (ЕО) № 1974/2006 следва да бъде отменен.
(17)
С оглед на факта, че към датата на публикуване на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз програмният период 2014-2020 г. вече ще е започнал, е необходимо срокът до влизането му в сила да се съкрати максимално. Поради това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от първия ден на програмния период 2014-2020 г., т.е. 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБХВАТ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят:
1)
разпоредби, допълващи Регламент (ЕС) № 1305/2013 по отношение на:
а)
младите земеделски стопани;
б)
схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства;
в)
популяризирането на схемите за качество;
г)
развитието на земеделските стопанства и предприятията;
д)
залесяването и създаването на горски масиви;
е)
агроекологичните мерки и мерките във връзка с климата;
ж)
опазването на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство;
з)
изключването на двойното финансиране;
и)
хуманното отношение към животните;
й)
сътрудничеството;
к)
търговските заеми за взаимоспомагателни фондове;
л)
инвестициите;
м)
преобразуването или адаптирането на ангажименти;
н)
разширените или новите ангажименти;
2)
специфични преходни правила, определящи условията, съгласно които подпомагането, одобрено от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006, може да бъде интегрирано в подпомагането, предоставено съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително, в случая на Хърватия, подпомагането за техническа помощ.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ, ДОПЪЛВАЩИ ПРАВИЛАТА ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 2
Млад земеделски стопанин
1. Държавите членки определят и прилагат специфични условия за достъп до подпомагане, когато млад земеделски стопанин съгласно определението по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се установява като единствен ръководител на стопанството, независимо от неговата правна форма. Тези условия са еквивалентни на условията, приложими за млад земеделски стопанин, който се установява като единствен ръководител на стопанството. Във всички случаи контролът върху стопанството се упражнява от млади земеделски стопани.
2. Когато прилагането на подпомагането се отнася до стопанство, притежавано от юридическо лице, младият земеделски стопанин по смисъла на член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 упражнява ефективен и дългосрочен контрол върху юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лице или лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други земеделски стопани.
Когато върху юридическо лице самостоятелно или съвместно упражнява контрол друго юридическо лице, изискванията по първа алинея се прилагат за всяко физическо лице, което упражнява контрол върху второто юридическо лице.
3. Всички елементи от определението за млад земеделски стопанин по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 трябва да са налице към датата на подаване на заявление за подпомагане съгласно същия регламент. На бенефициера обаче може да се разреши гратисен период, не по-дълъг от 36 месеца от датата на индивидуалното решение за отпускане на подпомагане, с цел той да изпълни условията за придобиване на професионалните умения, посочени в програмата за развитие на селските райони.
Член 3
Схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства
Държавите членки определят продължителността и съдържанието на краткосрочните схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в своите програми за развитие на селските райони. Тези схеми и посещения са насочени по-специално към методите и/или технологиите за устойчиво селско и горско стопанство, диверсификацията на стопанствата, участието на стопанствата в къси вериги на доставки, разработването на нови възможности за стопанска дейност и на нови технологии, както и повишаването на устойчивостта на горите.
Член 4
Схеми за качество - популяризиране
1. Групите производители, получаващи подпомагане съгласно член 16 параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са субекти, които независимо от своята правна форма обединяват икономически оператори, участващи в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от същия регламент, за конкретен продукт, обхванат от една от тези схеми.
2. Видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, имат следните характеристики:
а)
предназначени са да убедят потребителите да купуват продуктите, включени в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, участието в която се подпомага съгласно програмата за развитие на селските райони; и
б)
поставят акцент върху специфичните особености или преимущества на съответните продукти, особено върху качеството, специфичните методи за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
3. Действията, които отговарят на условията за подпомагане, не подтикват потребителите да купуват даден продукт поради конкретния му произход, с изключение на продуктите, включени в схемите за качество, въведени с дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10), глава III от Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (11), глава III от Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12) и част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на виното. Произходът на продукта може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
4. Подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се предоставя за информационни и популяризационни действия във връзка с наименования на търговски марки.
Член 5
Развитие на земеделските стопанства и предприятията
1. Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, съдържа минимум следната информация:
а)
при стартова помощ за млади земеделски стопани:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапи и цели за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за мерките (включително мерките, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство, например инвестиции, обучение, консултации;
б)
при стартова помощ за неселскостопански дейности в селските райони:
i)
първоначално икономическо състояние на лицето, микропредприятието или малкото предприятие, подаващо заявление за подпомагане;
ii)
етапи и цели за развитие на новите дейности на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие;
iii)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие, например инвестиции, обучение, консултации;
в)
при стартова помощ за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство; и
ii)
сведения за дейностите (включително дейностите, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност, например инвестиции, обучение, сътрудничество.
2. Държавите членки определят праговете, посочени в член 19, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен като стандартен производствен обем съгласно определението по член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (14) или като еквивалентна величина.
Член 6
Залесяване и създаване на горски масиви
Във връзка с посочената в член 22 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 мярка за залесяване и създаване на горски масиви се прилагат следните минимални изисквания по отношение на околната среда:
а)
при избора на дървесните видове, които да се засаждат, както и при избора на площите и методите, които да се използват, се избягва както неподходящото залесяване на уязвими местообитания като торфища и влажни зони, така и отрицателното въздействие върху области с висока екологична стойност, включително райони със земеделие с висока природна стойност. В зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (15) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), се разрешава само залесяване, което съответства на целите на управлението на тези зони и е съгласувано с органа на държавата членка, който отговаря за прилагането на „Натура 2000“;
б)
при избора на видове, сортове, екотипове и произход на дърветата се вземат предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата и спрямо природни бедствия, състоянието на биотичните фактори, почвите и водите в съответната област, както и потенциално инвазивният характер на видовете при местни условия, както са определени от държавите членки. От бенефициера се изисква да опазва гората и да се грижи за нея минимум за срока, за който се изплаща премията за пропуснати доходи от селскостопанска дейност и за поддръжка. Това включва поддържане и при необходимост - прореждане или паша в интерес на бъдещото развитие на гората, както и регулиране на конкуренцията с тревиста растителност и избягване на разрастването на леснозапалим подлес. Що се отнася до бързорастящите видове, държавите членки определят минималния и максималния срок до сеч. Минималният срок е не по-кратък от 8 години, а максималният не надхвърля 20 години;
в)
в случаи, когато поради тежки екологични или климатични условия, включително влошаване на околната среда, не може да се очаква чрез засаждането на многогодишни дървесни видове да се създаде горска покривка, както е определено в приложимото национално законодателство, държавата членка може да разреши на бенефициера да създаде и поддържа покривка от друга дървесна растителност. Бенефициерът осигурява същото равнище на грижи и опазване, каквото се прилага и за горите;
г)
в случай на залесителни дейности, водещи до създаването на гори с размери над даден праг, който се определя от държавите членки, дейностите включват:
i)
изключително засаждане на екологично адаптирани видове и/или видове, устойчиви на изменението на климата в съответната биогеографска област, за които при оценка на въздействията не е установено, че застрашават биологичното разнообразие и екосистемните услуги или че оказват отрицателно въздействие върху здравето на човека; или
ii)
комбинация от дървесни видове, която включва:
-
минимум 10 % широколистни дървета върху определена площ, или
-
минимум три дървесни вида или сорта, от които най-малобройният заема минимум 10 % от площта.
Член 7
Агроекология и климат
1. Ангажиментите за екстензификация на животновъдството, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, отговарят минимум на следните условия:
а)
цялата пасищна площ на стопанството се управлява и поддържа така, че да се избягва както свръхпашата, така и недостатъчната паша;
б)
гъстотата на животните се определя, като се отчита броят на всички пасищни животни, които се отглеждат в стопанството, или, когато е поет ангажимент за ограничаване на излужването на почвата, се отчита броят на животните, които се отглеждат в стопанството и за които се отнася въпросният ангажимент.
2. За ангажиментите за отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, или за съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се изисква:
а)
да се отглеждат селскостопански животни от местни породи, които са генетично адаптирани към една или повече традиционни производствени системи или среди в държавата и които са застрашени от изчезване в животновъдството; или
б)
да се запазят генетични растителни ресурси, които са естествено адаптирани към местните и регионалните условия и са застрашени от генетична ерозия.
На условията за подпомагане отговарят следните видове селскостопански животни:
а)
едър рогат добитък;
б)
овце;
в)
кози;
г)
еднокопитни животни;
д)
свине;
е)
птици.
3. Местните породи се считат за застрашени от изчезване в животновъдството, ако са изпълнени следните условия:
а)
посочен е броят в съответната държава на женските животни за разплод;
б)
този брой, както и статусът на застрашени породи, е удостоверен от надлежно признат съответен научен орган;
в)
надлежно признат съответен технически орган регистрира и актуализира племенната книга за породата;
г)
съответните органи разполагат с необходимите умения и познания, за да определят животните от застрашените породи.
Информацията относно изпълнението на тези условия се включва в програмата за развитие на селските райони.
4. Растителните генетични ресурси се считат за застрашени от генетична ерозия, при условие че в програмата за развитие на селските райони са включени достатъчни доказателства за генетична ерозия, основаващи се върху научни резултати или показатели за намаляването на ендемични/оригинални местни сортове, тяхното разнообразие от популации и, когато това е от значение, за измененията в преобладаващите селскостопански практики на местно равнище.
5. Дейностите, които попадат в ангажименти за агроекология и климат, посочени в параграфи 1-4 от настоящия член, не са допустими за подпомагане по член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Член 8
Съхранение на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство
1. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„съхранение in situ“ в селското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове или диви породи в естествената им среда, а в случая на опитомени породи животни или култивирани растителни видове - в стопанската среда, в която са развили своите отличителни качества;
б)
„съхранение in situ“ в горското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове в естествената им среда;
в)
„съхранение в земеделско или в горско стопанство“ означава съхранение и развитие in situ на равнището на отделно земеделско или горско стопанство;
г)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за селското или горското стопанство извън естественото му местообитание;
д)
„колекция ex situ“ означава колекция от генетичен материал за селското или горското стопанство, съхранявана извън естественото му местообитание.
2. Дейностите по съхранение на генетични ресурси в селското и в горското стопанство, които отговарят на условията за подпомагане по член 28, параграф 9 и член 34, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, включват следното:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в селското и в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в земеделско или в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентни организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в селското и в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
Член 9
Изключване на двойно финансиране на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, както и на еквивалентни практики
1. За целите на подпомагането съгласно член 28, параграф 6, член 29, параграф 4 и член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 при изчисляването на такива плащания се вземат предвид само допълнителните разходи и/или пропуснатите приходи, свързани с ангажиментите, които надхвърлят съответните задължителни практики съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато ангажимент за агроекология и климат съгласно член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за практики, посочени в приложение IX, раздел I, точки 3 и 4 и в раздел III, точка 7 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всякакви допълнителни практики, добавени към същото приложение, се нотифицира съгласно разпоредбите на член 43, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 като еквивалентен на една или повече от практиките, установени съгласно член 43, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, плащането за ангажимента за агроекология и климат съгласно член 28, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 се намалява с еднократна обща сума, съответстваща на част от плащането за екологизиране в държавата членка или в региона за всяка практика за екологизиране, установена съгласно член 43, параграф 12, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 10
Хуманно отношение към животните
Ангажиментите за хуманно отношение към животните, които отговарят на условията за подпомагане по член 33 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, осигуряват повишени стандарти за методите на производство в една от следните области:
а)
поене, хранене и грижи за животните в съответствие с естествените потребности в животновъдството;
б)
условия, в които се отглеждат животните, например увеличено пространство, подови повърхности, материали, предназначени за облагородяване, естествена светлина;
в)
достъп до открито пространство;
г)
практики, при които се избягва отстраняване на части от тялото и/или кастрация на животните, или в специфични случаи, когато отстраняването на части от тялото или кастрацията на животните се считат за необходими, се предвижда използването на анестетични, аналгетични и противовъзпалителни медикаменти или имунокастрация.
Член 11
Сътрудничество
1. Подпомагането за създаване и развитие на къси вериги на доставки, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща само вериги на доставки, които включват не повече от един посредник между земеделския стопанин и потребителя.
2. Подпомагането за създаване и развитие на местни пазари, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща пазари, за които:
а)
в програмата за развитие на селските райони е определен радиус в километри от стопанството на произход на продукта, в който радиус трябва да се извършват както обработката на продукта, така и продажбата му на крайния потребител; или
б)
в програмата за развитие на селските райони е посочено убедително алтернативно определение.
3. За целите на дейностите, подпомагани по член 35, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, „малък икономически оператор“ означава микропредприятие по смисъла на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17) или физическо лице, което към момента на подаване на заявление за подпомагане не извършва икономическа дейност.
4. Дейностите за популяризиране, посочени в член 35, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са допустими за подпомагане само по отношение на къси вериги на доставки и местни пазари, които отговарят на изискванията по параграфи 1 и 2 от настоящия член.
Член 12
Търговски заеми за взаимоспомагателни фондове
Когато източникът на средства за финансова компенсация, която се изплаща от взаимоспомагателните фондове, посочени в членове 38 и 39 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, е търговски заем, срокът на този заем е от една до пет години.
Член 13
Инвестиции
За целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 1305/2013:
а)
в случай на лизинг - други разходи, свързани с договора за лизинг, като марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, режийни разходи и разходи за застраховки, не се признават за допустими за подпомагане разходи;
б)
държавите членки определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които закупуването на използвано оборудване може да се признава за допустим за подпомагане разход;
в)
държавите членки изискват спазване на минимални стандарти за енергийна ефективност за финансирани чрез подпомагане инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, свързана с потребление или производство на енергия, ако такива стандарти съществуват на национално равнище;
г)
инвестициите в инсталации, чието основно предназначение е производството на електроенергия от биомаса, се признават за допустими за подпомагане разходи, само ако е използван минимален процент топлинна енергия, който се определя от държавите членки;
д)
държавите членки определят прагове на максималните дялове зърнени и други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производство на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Подпомагането за проекти за биоенергия обхваща само биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, определени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18). Във връзка с това в стратегическата екологична оценка на програмата за развитие на селските райони се включва обща оценка.
Член 14
Преобразуване или адаптиране на ангажименти
1. Държавите членки могат да разрешат един ангажимент съгласно член 28, 29, 33 или 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се преобразува в друг през срока на осъществяването му, ако са изпълнени всички долупосочени условия:
а)
преобразуването е от значителна полза за околната среда или хуманното отношение към животните;
б)
съществуващият ангажимент се засилва в значителна степен;
в)
одобрената програма за развитие на селските райони включва въпросните ангажименти.
Новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
2. Държавите членки могат да разрешат ангажименти съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се адаптират през срока, за който се прилагат, при условие че одобрената програма за развитие на селските райони включва възможност за подобно адаптиране и че адаптирането е надлежно обосновано с оглед на постигане на целите на първоначалния ангажимент.
Бенефициерът изпълнява адаптирания ангажимент за оставащата част от срока на първоначалния ангажимент.
Адаптирането може да бъде и под формата на удължаване на срока на ангажимента.
Член 15
Ситуации, в които не се изисква възстановяване
1. Когато бенефициерът увеличи площта на стопанството през срока, за който се изпълнява ангажиментът, поет като условие за предоставяне на подпомагането, държавите членки могат да предвидят ангажиментът да бъде разширен, за да обхване и допълнителната площ за оставащата част от срока на ангажимента, или първоначалният ангажимент да бъде заменен с нов. Същото важи и в случаи, когато се увеличава площта, която ангажиментът обхваща в рамките на стопанството.
2. Ангажиментът може да бъде разширен, за да обхване допълнителна площ, както е посочено в параграф 1, само при следните условия:
а)
това служи на целите във връзка с околната среда, към които е насочен ангажиментът;
б)
това е оправдано от гледна точка на характера на задължението, продължителността на оставащия срок и размерите на допълнителната площ;
в)
това не намалява ефективността на проверките за осигуряване спазването на изискванията за предоставяне на подпомагането.
Трябва да се спази първоначалният срок на ангажимента.
3. Нов ангажимент като замяна на съществуващ ангажимент, както е посочено в параграф 1, може да се поеме, ако обхваща цялата съответна площ и ако условията му са не по-малко строги от условията на първоначалния ангажимент.
Когато първоначалният ангажимент се заменя с нов, новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
ГЛАВА III
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Допустимост на разходите
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициерите, които са поети през програмния период 2007-2013 г. съгласно мерките, посочени в членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2015 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в съответната програма за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение I към настоящия регламент;
в)
държавите членки гарантират, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез системите им за управление и контрол.
Член 17
Хърватия
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициери от страна на Хърватия, които са поети посредством Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) за дейности съгласно мерките, посочени в член 171, параграф 3, буква б) и член 171, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 718/2007 на Комисията (19), са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 718/2007, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2016 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в програмата за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение II към настоящия регламент;
в)
Хърватия гарантира, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез нейните системи за управление и контрол.
3. Разходите, извършени след 31 декември 2013 г. във връзка с дейности, които са необходими за приключване на програмата IPARD и последващата оценка, предвидена в член 191 от Регламент (ЕО) № 718/2007, през програмния период 2014-2020 г. са допустими за финансиране от ЕЗФРСР съгласно компонента за техническа помощ на програмата, ако в нея за предвидени такива разходи.
Член 18
Окончателна оценка
1. Докладът относно окончателната оценка, посочена в член 86, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията до 31 декември 2016 г.
2. Обобщението на окончателните оценки, посочено в член 87 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1974/2006 се отменя.
Той продължава да се прилага за дейностите, които се изпълняват съгласно програмите, одобрени от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 преди 1 януари 2014 г.
Член 20
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 807/2014
z dne 11. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in o uvedbi prehodnih določb
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (1), ter zlasti členov 2(3), 14(5), 16(5), 19(8), 22(3), 28(10), 28(11), 29(6), 30(8), 33(4), 34(5), 35(10), 36(5), 45(6), 47(6) in 89 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1305/2013 določa splošna pravila, ki urejajo podporo Unije za razvoj podeželja, ki se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), s čimer dopolnjuje skupne določbe za evropske strukturne in investicijske sklade, ki so določene v drugem delu Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Določiti bi bilo treba dodatna pravila.
(2)
Države članice bi morale za mlade kmete vzpostaviti in uporabljati posebne pogoje za dostop do podpore, če ti pri vzpostavitvi kmetijskega gospodarstva niso njegov edini nosilec. Za zagotovitev enake obravnave upravičencev ne glede na njihovo pravno obliko, na podlagi katere so se odločili vzpostaviti kmetijsko gospodarstvo, bi bilo treba zagotoviti, da so pogoji, v skladu s katerimi se lahko pravna oseba ali druga oblika partnerstva šteje za „mladega kmeta“, enakovredni tistim, ki veljajo za fizične osebe. Zagotoviti bi bilo treba dovolj dolgo prehodno obdobje, da lahko mladi kmetje pridobijo potrebne kvalifikacije.
(3)
Države članice bi morale za zagotovitev, da so programi izmenjave za kmetije in gozdove ter obiski kmetij in gozdov, ki jih podpira EKSRP, jasno opredeljeni in razmejeni v povezavi s podobnimi dejavnostmi v okviru drugih programov Unije, pri čemer je treba hkrati upoštevati še raznolikost nacionalnih razmer, v svojih programih za razvoj podeželja določiti trajanje in vsebino takih programov in obiskov. Navedena vsebina bi se morala osredotočati na nekatera področja, ki so tesno povezana z doseganjem prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja.
(4)
Določiti bi bilo treba pravila, ki opredeljujejo značilnosti skupin proizvajalcev in vrst dejavnosti, ki bi lahko dobile podporo v okviru pospeševanja prodaje iz ukrepa sheme kakovosti, določajo pogoje za preprečevanje izkrivljanja konkurence in diskriminacije nekaterih proizvodov ter izključujejo imena blagovnih znamk iz podpore.
(5)
Poslovni načrti iz člena 19(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013 bi morali zagotavljati dovolj določb, ki so potrebne za oceno doseganja ciljev izbrane dejavnosti, pri čemer je treba hkrati ustrezno upoštevati še načelo sorazmernosti. Za zagotovitev enake obravnave upravičencev v vsej Uniji in olajšanje spremljanja bi bilo treba kot merilo, ki je namenjeno določitvi pragov iz člena 19(4) navedene uredbe, določiti proizvodni potencial kmetijskega gospodarstva.
(6)
Določiti bi bilo treba minimalne okoljske zahteve, ki se morajo upoštevati pri pogozdovanju kmetijskih površin, s čimer bi preprečili neustrezno pogozdovanje občutljivih habitatov, vključno z območji kmetijstva visoke naravne vrednosti, in zagotovili upoštevanje potrebe po odpornosti na vremenske spremembe. Pogozdovanje bi moralo biti na območjih, ki so določena kot Natura 2000, v skladu s cilji upravljanja za zadevna območja. Posebna pozornost bi morala biti namenjena specifičnim okoljskim potrebam določenih območij, kot je preprečevanje erozije tal. Zagotoviti bi bilo treba strožja pravila za dejavnosti pogozdovanja, zaradi katerih nastajajo večji gozdovi, da bi se upošteval obsežen vpliv navedenih dejavnosti na ekosisteme in zagotovilo, da so skladna s cilji strategije za zeleno infrastrukturo (3) in nove gozdarske strategije EU (4).
(7)
Pogoji, ki veljajo za obveznosti glede ekstenzifikacije živinoreje, za rejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, in za ohranitev rastlinskih genskih virov, ki jim grozi genska erozija, bi morali zagotavljati, da so obveznosti opredeljene v skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja, zlasti s potrebo po varovanju krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, vključno z vodo, tal in genske raznovrstnosti.
(8)
Opredeliti bi bilo treba dejavnosti, ki so upravičene do podpore za ohranitev, trajnostno rabo in razvoj genskih virov v kmetijstvu ter ohranitev in spodbujanje genskih virov v gozdarstvu.
(9)
Za izključitev dvojnega financiranja kmetijskih praks, ki so koristne za podnebje in okolje, ter enakovrednih praks iz člena 43 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), preprečitev izkrivljanja konkurence med kmeti ter zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja sredstev EKSRP bi bilo treba zagotoviti, da se dodatni stroški in izpad prihodka zaradi navedenih praks odštejejo od zadevnih plačil.
(10)
Opredeliti bi bilo treba področja, na katerih so bile sprejete zaveze glede dobrobiti živali za zagotovitev posodobljenih standardov načinov vzreje. Pri tem bi bilo treba preprečiti, da se navedene zaveze glede dobrobiti živali ne prekrivajo s standardnimi načini kmetovanja, zlasti s cepljenjem za preprečevanje bolezni.
(11)
Določiti bi bilo treba kratke oskrbovalne verige in lokalne trge, v zvezi s katerimi je mogoče dodeliti podporo. Za zagotovitev jasne razmejitve med obema bi bilo treba kot merilo, ki določa kratke dobavne verige, uporabiti število posrednikov, medtem ko bi morala biti oddaljenost od kmetije v kilometrih, ob upoštevanju posebnih geografskih značilnosti zadevnega območja, merilo, ki določa lokalne trge, razen če ni na voljo prepričljivo nadomestno merilo. Sodelovanje med majhnimi gospodarskimi subjekti bi se moralo zelo osredotočati na premagovanje splošnih pomanjkljivosti, ki jih povzroča razdrobljenost na podeželju. Zato bi moralo biti omejeno na mikropodjetja in fizične osebe, ki bodo ob vložitvi vloge za podporo šele ustanovile mikropodjetje. Za zagotovitev skladnega pristopa pri izvajanju ukrepa sodelovanja bi bilo treba v okviru tega ukrepa podpreti samo dejavnosti pospeševanja prodaje v zvezi s kratkimi oskrbovalnimi verigami in lokalnimi trgi.
(12)
Za zagotovitev, da se prispevki v zvezi z obrestmi komercialnih posojil, ki jih najamejo vzajemni skladi iz člena 38(3)(b) in člena 39(4)(b) Uredbe (EU) št. 1305/2013, ohranjajo na ustrezni ravni, bi moralo komercialno posojilo trajati najmanj eno leto in največ pet let.
(13)
Za zagotovitev učinkovite porabe sredstev EKSRP bi bilo treba iz podpore izključiti nekatere vrste izdatkov, povezanih z zakupnimi pogodbami, kot so marža najemodajalca, splošni stroški financiranja, režijski stroški in stroški zavarovanja. Da bi države članice upoštevale različne finančne pogoje in pogoje razvoja v kmetijskem sektorju v državah članicah, hkrati pa zagotavljale dobro finančno poslovodenje sredstev EKSRP, bi bilo treba od njih zahtevati, da v svojih programih za razvoj podeželja opredelijo pogoje, na podlagi katerih je lahko rabljena oprema upravičena do podpore. V skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja bi morale samo naložbe v obnovljive vire energije z visoko stopnjo energetske učinkovitosti in visoko okoljsko učinkovitostjo prejeti podporo EKSRP. Države članice bi morale v ta namen vzpostaviti minimalna merila za energetsko učinkovitost. Države članice bi morale zagotoviti, da so merila trajnosti, ki se uporabljajo za bioenergijo, izpolnjena. Države članice bi morale tudi podpirati prehod iz biogoriv prve generacije k biogorivom druge generacije in spodbujati večjo proizvodnjo naprednih biogoriv, ki omogočajo velik prihranek toplogrednih plinov z nizkim tveganjem povzročanja posrednih sprememb v rabi zemljišč in ne tekmujejo neposredno za kmetijska zemljišča, ki so namenjena pridelavi hrane in krme.
(14)
Določiti bi bilo treba pogoje, ki veljajo za pretvorbo ali prilagoditev obveznosti na podlagi ukrepov iz členov 28, 29, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013, in opredeliti primere, v katerih se ne zahteva vračilo pomoči. Zagotoviti bi bilo treba, da je pretvorba ali prilagoditev obveznosti mogoča samo, kadar so okoljski cilji obveznosti zaščiteni ali okrepljeni.
(15)
Sprejeti bi bilo treba določbe za prehod s podpore za razvoj podeželja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (6) ali v primeru Hrvaške na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 (7) na podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013. Ob upoštevanju dejstva, da so bile z Uredbo (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) že uvedene številne določbe za razvoj podeželja, bi morala ta uredba določati pogoje, na podlagi katerih so izdatki v zvezi z ukrepi iz členov 52 in 63 Uredbe (ES) št. 1698/2005 upravičeni glede na Uredbo (EU) št. 1305/2013. Ta uredba bi morala tudi prilagoditi roke za predložitev naknadnih vrednotenj programov in njihovih povzetkov, da bi se upoštevale prehodne določbe v zvezi z izvajanjem programov za programsko obdobje 2007-2013 v letu 2014, ki jih uvaja člen 1 Uredbe (EU) št. 1310/2013.
(16)
Ker Uredba (EU) št. 1305/2013 nadomešča Uredbo (ES) št. 1698/2005, je primerno razveljaviti izvedbena pravila Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki jih določa Uredba Komisije (ES) št. 1974/2006 (9). Uredbo (ES) št. 1974/2006 bi bilo zato treba razveljaviti.
(17)
Ob upoštevanju dejstva, da se bo programsko obdobje 2014-2020 v času objave te uredbe v Uradnemu listu Evropske unije že začelo, bi morala biti zamuda, s katero bo ta začela veljati, čim krajša. Zato bi morala Uredba začeti veljati na dan objave in se začeti uporabljati prvi dan programskega obdobja 2014-2020, tj. 1. januarja 2014 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
PODROČJE UPORABE
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa:
1.
določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1305/2013 v zvezi z:
(a)
mladimi kmeti;
(b)
programi izmenjave za kmetije in gozdove ter obiski kmetij in gozdov;
(c)
shemami kakovosti - pospeševanjem prodaje;
(d)
razvojem kmetij in podjetij;
(e)
pogozdovanjem in ustvarjanjem gozdnih površin;
(f)
kmetijsko-okoljsko-podnebnimi ukrepi;
(g)
ohranjanjem genskih virov v kmetijstvu in gozdarstvu;
(h)
izključitvijo dvojnega financiranja;
(i)
dobrobitjo živali;
(j)
sodelovanjem;
(k)
komercialnimi posojili vzajemnim skladom;
(l)
naložbami;
(m)
pretvorbo ali prilagoditvijo obveznosti;
(n)
razširjenimi ali novimi obveznostmi;
2.
posebna prehodna pravila, ki določajo pogoje, na podlagi katerih je lahko podpora, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali v primeru Hrvaške na podlagi Uredbe (ES) št. 1085/2006, vključena v podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, vključno s tehnično pomočjo v primeru Hrvaške.
POGLAVJE II
DOLOČBE ZA DOPOLNITEV PRAVIL O UKREPIH ZA RAZVOJ PODEŽELJA
Člen 2
Mladi kmet
1. Države članice vzpostavijo in uporabljajo posebne pogoje za dostop do podpore, če mladi kmet, kot je opredeljen v členu 2(1)(n) Uredbe (EU) št. 1305/2013, ne vzpostavi kmetijskega gospodarstva kot njegov edini nosilec, ne glede na pravno obliko kmetijskega gospodarstva. Ti pogoji so enakovredni pogojem, ki se zahtevajo za začetek delovanja kmetijskega gospodarstva, katerega edini nosilec je mladi kmet. V vseh primerih imajo mladi kmetje nadzor nad kmetijskim gospodarstvom.
2. Če vloga za podporo zadeva kmetijsko gospodarstvo, ki ga ima v lasti pravna oseba, mladi kmet v smislu člena 2(1)(n) Uredbe (EU) št. 1305/2013 izvaja učinkovit in dolgoročni nadzor nad pravno osebo v smislu odločitev, povezanih z upravljanjem, ugodnostmi in finančnimi tveganji. Kadar je pri kapitalu pravne osebe ali njenem upravljanju udeleženih več fizičnih oseb, vključno z osebami, ki niso mladi kmetje, je mladi kmet sposoben izvajati takšen učinkovit in dolgoročni nadzor sam ali skupaj z drugimi kmeti.
Kadar pravno osebo posamično ali skupaj nadzira druga pravna oseba, se pogoji iz prvega pododstavka uporabljajo za vsako fizično osebo, ki ima nadzor nad to drugo pravno osebo.
3. Ob vložitvi vloge za podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 morajo biti izpolnjene vse določbe opredelitve mladega kmeta iz člena 2(1)(n) navedene uredbe. Vendar se lahko upravičencu določi prehodno obdobje, ki ne sme biti daljše od 36 mesecev od dne sprejetja posamezne odločitve za odobritev podpore, za izpolnitev pogojev v zvezi s pridobitvijo poklicnega znanja in sposobnosti, ki so določeni v programu za razvoj podeželja.
Člen 3
Programi izmenjave za kmetije in gozdove ter obiski kmetij in gozdov
Države članice v svojih programih za razvoj podeželja opredelijo trajanje in vsebino kratkoročnih programov izmenjave za upravljanje kmetij in gozdov ter obiske kmetij in gozdov, ki so opredeljeni v členu 14(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013. Takšni programi in obiski se osredotočajo zlasti na načine in/ali tehnologije trajnostnega kmetovanja in gozdarstva, diverzifikacijo kmetij, kmetije, ki sodelujejo v kratkih oskrbovalnih verigah, razvoj novih poslovnih priložnosti in novih tehnologij ter izboljšanje odpornosti gozdov.
Člen 4
Sheme kakovosti - pospeševanje prodaje
1. Skupine proizvajalcev, ki prejemajo podporo na podlagi člena 16(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, so gospodarski subjekti ne glede na njihovo pravno obliko, ki združujejo udeležence sheme kakovosti kmetijskih proizvodov, bombaža ali živil, kot je določeno v členu 16(1) navedene uredbe, v zvezi z določenim proizvodom, ki je vključen v eno od navedenih shem.
2. Vrste dejavnosti, upravičenih do podpore na podlagi člena 16(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, imajo naslednje značilnosti:
(a)
zasnovane so za to, da potrošnike spodbudijo k nakupu proizvodov, ki so vključeni v shemo kakovosti kmetijskih proizvodov, bombaža ali živil, kot je to določeno v členu 16(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013, pri čemer sodelovanje v njej zagotavlja podporo na podlagi programa za razvoj podeželja, in
(b)
opozarjajo na posebne lastnosti ali prednosti zadevnih proizvodov, zlasti na kakovost, posebne načine proizvodnje, visoke standarde dobrobiti živali in spoštovanje okolja v povezavi z zadevno shemo kakovosti.
3. Upravičene dejavnosti potrošnikov ne spodbujajo k nakupu proizvodov zaradi njihovega posebnega porekla, razen pri proizvodih, vključenih v sheme kakovosti, ki jih uvajajo naslov II Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), poglavje III Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (11), poglavje III Uredbe (EU) št. 251/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter oddelek 2 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) v zvezi z vinom. Poreklo proizvoda je lahko kljub temu označeno, če je navedba porekla podrejena glavnemu sporočilu.
4. Za dejavnosti informiranja in pospeševanja prodaje v zvezi z imeni komercialnih blagovnih znamk se ne odobri nobena podpora na podlagi člena 16(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.
Člen 5
Razvoj kmetij in podjetij
1. Poslovni načrt iz člena 19(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013 opisuje vsaj:
(a)
v primeru zagonske pomoči mladim kmetom:
(i)
začetno stanje kmetijskega gospodarstva;
(ii)
ključne mejnike in cilje za razvoj dejavnosti kmetijskega gospodarstva;
(iii)
podrobnosti dejavnosti, vključno s tistimi, ki so povezane z okoljsko trajnostjo in učinkovitostjo virov, ki se zahtevajo za razvoj dejavnosti kmetijskega gospodarstva, kot so naložbe, usposabljanje, svetovanje ali katera koli druga dejavnost;
(b)
v primeru zagonske pomoči za nekmetijske dejavnosti na podeželju:
(i)
začetni gospodarski položaj osebe ali mikropodjetja ali malega podjetja, ki je vložilo vlogo za podporo;
(ii)
ključne mejnike in cilje za razvoj novih dejavnosti osebe ali kmetijskega gospodarstva ali mikropodjetja ali malega podjetja;
(iii)
podrobnosti dejavnosti, ki se zahtevajo za razvoj dejavnosti osebe ali kmetijskega gospodarstva ali mikropodjetja ali malega podjetja, kot so naložbe, usposabljanje, svetovanje ali katera koli druga dejavnost;
(c)
v primeru zagonske pomoči za razvoj malih kmetij:
(i)
začetno stanje kmetijskega gospodarstva in
(ii)
podrobnosti dejavnosti, vključno s tistimi, ki so povezane z okoljsko trajnostjo in učinkovitostjo virov, ki bi lahko podpirale doseganje ekonomske sposobnosti, kot so naložbe, usposabljanje, svetovanje ali katera koli druga dejavnost.
2. Države članice opredelijo pragove iz tretjega pododstavka člena 19(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede proizvodnega potenciala kmetijskega gospodarstva, ki se izmeri v standardnih rezultatih, kot so opredeljeni v členu 5 Uredbe Komisije (ES) št. 1242/2008 (14), ali enakovrednih rezultatih.
Člen 6
Pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih površin
Naslednje minimalne okoljske zahteve se uporabljajo v okviru ukrepa pogozdovanja in ustvarjanja gozdnih površin iz člena 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013:
(a)
izbira vrst, ki bodo zasajene, območij in načinov, ki se bodo uporabljali, preprečuje neustrezno pogozdovanje občutljivih habitatov, kot so šotna območja in mokrišča, ter negativne učinke na območjih z visoko ekološko vrednostjo, vključno z območji kmetijstva visoke naravne vrednosti. Na območjih, ki so določena kot Natura 2000 v skladu Direktivo Sveta 92/43/EGS (15) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), je dovoljeno samo pogozdovanje, ki je v skladu s cilji upravljanja zadevnih območij in ki so ga odobrili pristojni organi države članice, ki so pristojni za izvajanje Nature 2000;
(b)
pri izbiri vrst, sort, ekotipov in izvora dreves je treba upoštevati potrebo po odpornosti na podnebne spremembe in naravne nesreče ter biotsko, pedološko in hidrološko stanje zadevnega območja ter tudi morebitni invazivni značaj vrst v lokalnih razmerah, kot jih opredelijo države članice. Upravičenec mora zaščititi gozd in skrbeti zanj vsaj v obdobju, za katero se izplača premija za izpad prihodka in ohranjanje kmetijstva. To po potrebi vključuje urejanje, redčenje in pašo za prihodnjo rast gozda ter nadzorovanje vegetacije z rastlinami z neolesenelim steblom in preprečevanje kopičenja podrastja, ki lahko hitro zagori. Države članice v zvezi s hitro rastočimi vrstami opredelijo najkrajše in najdaljše obdobje pred posekom. Najkrajše obdobje ne sme biti krajše od osmih let, najdaljše pa ne daljše od 20 let;
(c)
kadar zaradi težkih okoljskih ali podnebnih razmer, vključno z degradacijo okolja, ni mogoče pričakovati, da bo zasaditev trajnih drevesnih vrst omogočila nastanek gozdne podlage, kot je opredeljeno v veljavni nacionalni zakonodaji, lahko države članice upravičencem omogočijo, da pokritost vzpostavijo in ohranjajo z drugo vrsto olesenelega rastlinja. Upravičenci zagotovijo enako stopnjo varstva in zaščite, kot velja za gozdove;
(d)
v primeru dejavnosti pogozdovanja, zaradi katerih nastajajo gozdovi, ki po velikosti presegajo določeno mejno vrednost, ki jo morajo države članice še določiti, te dejavnosti vključujejo:
(i)
zasaditev izključno ekološko prilagojenih vrst in/ali vrst, ki so odporne na podnebne spremembe na zadevnem biogeografskem območju, za katere je bilo v presoji vplivov ugotovljeno, da ne ogrožajo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter da nimajo negativnega učinka na zdravje ljudi, ali
(ii)
različne drevesne vrste, ki vključujejo:
-
najmanj 10 % drevesnih vrst listavcev na posameznem območju ali
-
najmanj tri drevesne vrste ali sorte, ki pri najslabši rasti obsegajo vsaj 10 % območja.
Člen 7
Kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrepi
1. Obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 za ekstenzivno živinorejo so v skladu vsaj z naslednjima pogojema:
(a)
upravlja in ohranja se celotna pašna površina kmetijskega gospodarstva, tako da ne pride niti do prevelike niti do premajhne izrabe;
(b)
gostota populacije rejnih živali se opredeli ob upoštevanju vse pašne živine na kmetiji ali, v primeru obveznosti omejevanja spiranja hranil, vseh živali na kmetiji, ki so pomembne za zadevno obveznost.
2. Obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 za rejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, ali ohranitev rastlinskih genskih virov, ki jim grozi genska erozija, zahtevajo:
(a)
rejo domačih živali lokalnih pasem, ki so gensko prilagojene eni ali več tradicionalnim vzrejnim namestitvam ali okoljem v državi in ki jim grozi prenehanje reje, ali
(b)
ohranjanje rastlinskih genskih virov, ki so naravno prilagojeni lokalnim in regionalnim razmeram ter ki jim grozi genska erozija.
Do podpore so upravičene naslednje vrste domačih živali:
(a)
govedo;
(b)
ovce;
(c)
koze;
(d)
kopitarji;
(e)
prašiči;
(f)
ptice.
3. Lokalnim pasmam grozi prenehanje reje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
na nacionalni ravni je navedeno število zadevnih plemenskih samic;
(b)
navedeno število in status ogroženosti navedenih pasem je potrdil zadevni uradno priznani znanstveni organ;
(c)
zadevni uradno priznani tehnični organ vodi in posodablja vzrejno rodovniško ali rejsko knjigo;
(d)
zadevni organ ima potrebne spretnosti in znanje za ugotavljanje ogroženih živalskih pasem.
Informacije o izpolnjevanju navedenih pogojev bodo vključene v program za razvoj podeželja.
4. Rastlinskim genskim virom grozi genska erozija, če so v program za razvoj podeželja vključeni zadostni dokazi o genski eroziji, ki temeljijo na znanstvenih rezultatih ali kazalnikih zmanjšanja števila avtohtonih/primitivnih domačih sort, raznovrstnosti njihove populacije in, kjer je to primerno, sprememb prevladujoče kmetijske prakse na lokalni ravni.
5. Dejavnosti, ki so vključene v kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena, niso upravičene do podpore na podlagi člena 28(9) Uredbe (EU) št. 1305/2013.
Člen 8
Ohranjanje genskih virov v kmetijstvu in gozdarstvu
1. V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„ohranjanje in situ“ v kmetijstvu pomeni ohranjanje genskega materiala v ekosistemih in naravnih habitatih ter ohranjanje in obnavljanje za preživetje sposobnih populacij vrst ali divjih pasem v njihovem naravnem okolju, v primeru udomačenih živalskih pasem ali gojenih rastlinskih vrst pa v okolju kmetije, kjer so razvile svoje razločevalne značilnosti;
(b)
„ohranjanje in situ“ v gozdarstvu pomeni ohranjanje genskega materiala v ekosistemih in naravnih habitatih ter ohranjanje in obnavljanje za preživetje sposobnih vrst v njihovem naravnem okolju;
(c)
„ohranjanje na kmetijskem ali gozdarskem gospodarstvu“ pomeni ohranjanje in razvoj in situ na ravni kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva;
(d)
„ohranjanje ex situ“ pomeni ohranjanje genskega materiala za kmetijstvo ali gozdarstvo zunaj njegovega naravnega habitata;
(e)
„zbiranje ex situ“ pomeni zbiranje genskega materiala za kmetijstvo ali gozdarstvo, ki se ohranja zunaj njegovega naravnega habitata.
2. Dejavnosti za ohranjanje genskih virov v kmetijstvu in gozdarstvu, ki so upravičene do podpore na podlagi členov 28(9) in 34(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013, vključujejo naslednje:
(a)
ciljno usmerjene dejavnosti: dejavnosti, ki podpirajo ohranjanje in situ ter ex situ, opis značilnosti, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu in gozdarstvu, vključno s spletnimi inventarji genskih virov, ki so trenutno ohranjeni in situ, vključno z ohranjanjem na kmetijskem ali gozdarskem gospodarstvu, ter zbirk ex situ in zbirk podatkov;
(b)
usklajene dejavnosti: dejavnosti, ki podpirajo izmenjavo informacij za ohranjanje, opis značilnosti, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu ali gozdarstvu Unije med pristojnimi organizacijami v državah članicah;
(c)
spremljajoče dejavnosti: dejavnosti informiranja, razširjanja informacij in svetovanja, ki vključujejo nevladne organizacije in druge ustrezne deležnike, tečaji usposabljanja in priprava tehničnih poročil.
Člen 9
Izključitev dvojnega financiranja kmetijskih praks, ki so koristne za podnebje in okolje, ter enakovrednih praks
1. Za podporo na podlagi členov 28(6), 29(4) in 30(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013 se pri izračunu takšnih plačil upoštevajo samo dodatni stroški in/ali izpad prihodka, povezani z obveznostmi, ki presegajo zadevne obvezne prakse na podlagi člena 43 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Kadar se kmetijsko-okoljsko-podnebna obveznost iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 za prakse iz točk 3 in 4 oddelka I in točke 7 oddelka III Priloge IX k Uredbi (EU) št. 1307/2013 ter za vse prakse, ki se pozneje dodajo v navedeno prilogo, objavi v skladu s pravili iz člena 43(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 kot enakovredna eni ali več praksam iz člena 43(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se plačilo za takšno obveznost na podlagi člena 28(6) Uredbe (EU) št. 1305/2013 zniža za pavšalni znesek, ki je enak delu plačila za ekološko kmetovanje v državi članici ali regiji za vsako prakso za ekološko kmetovanje, kot je to opredeljeno v skladu s členom 43(12)(c) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Člen 10
Dobrobit živali
Obveznosti glede dobrobiti živali, ki so upravičene do podpore na podlagi člena 33 Uredbe (EU) št. 1305/2013, zagotavljajo posodobljene standarde načinov vzreje na enem od naslednjih področij:
(a)
voda, krma in oskrba živali v skladu z naravnimi potrebami živinoreje;
(b)
pogoji bivanja, kot so večje prostorske zmogljivosti, talne površine, materiali za obogatitev, naravna svetloba;
(c)
možnost izhoda iz zaprtih prostorov;
(d)
prakse, ki se izogibajo pohabljanju in/ali kastraciji živali ali, v posebnih primerih, kadar je pohabljenje ali kastracija živali neizogibna, določajo uporabo anestetikov, analgetikov in protivnetnih zdravil ali imunokastracijo.
Člen 11
Sodelovanje
1. Podpora za vzpostavitev in razvoj kratke oskrbovalne verige iz člena 35(2)(d) Uredbe (EU) št. 1305/2013 se nanaša samo na oskrbovalne verige, v katerih je med kmetom in potrošnikom samo en posrednik.
2. Podpora za vzpostavitev in razvoj lokalnih trgov iz člena 35(2)(d) Uredbe (EU) št. 1305/2013 vključuje trge, za katere:
(a)
program za razvoj podeželja določa velikost območja s premerom v kilometrih okrog kmetije izvora proizvoda, znotraj katerega morajo potekati dejavnosti predelave in prodaje končnemu potrošniku, ali
(b)
program za razvoj podeželja določa prepričljivo nadomestno opredelitev.
3. Za dejavnosti, ki se podpirajo na podlagi člena 35(2)(c) Uredbe (EU) št. 1305/2013, „majhen gospodarski subjekt“ pomeni mikropodjetje, kot je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (17), ali fizično osebo, ki ne opravlja gospodarske dejavnosti v trenutku, ko zaprosi za pomoč.
4. Dejavnosti pospeševanja prodaje iz člena 35(2)(e) Uredbe (EU) št. 1305/2013 so upravičene do podpore samo v zvezi s kratkimi oskrbovalnimi verigami in lokalnimi trgi, ki izpolnjujejo specifikacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena.
Člen 12
Komercialna posojila vzajemnim skladom
Kadar je komercialno posojilo vir sredstev za finančno nadomestilo, ki ga morajo plačati vzajemni skladi iz členov 38 in 39 Uredbe (EU) št. 1305/2013, to posojilo traja od enega leta do pet let.
Člen 13
Naložbe
Za namene člena 45 Uredbe (EU) št. 1305/2013:
(a)
pri zakupu se drugi stroški, povezani z zakupno pogodbo, kot so marža najemodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in zavarovalne takse, ne štejejo za upravičene izdatke;
(b)
države članice v svojih programih za razvoj podeželja določijo pogoje, na podlagi katerih se lahko nakup rabljene opreme šteje za upravičen izdatek;
(c)
države članice zahtevajo skladnost z minimalnimi standardi za energetsko učinkovitost za podprte naložbe v infrastrukturo za obnovljive vire energije, ki porabljajo ali ustvarjajo energijo, kadar takšni standardi obstajajo na nacionalni ravni;
(d)
naložbe v obrate, katerih osnovni cilj je proizvajanje električne energije iz biomase, niso upravičene do podpore, razen če se pri tem ne porabi najmanjši delež toplotne energije, o čemer se dogovorijo države članice;
(e)
države članice določijo mejne vrednosti za največjo količino žita in drugih poljščin, bogatih s škrobom, sladkorja ter oljnic, ki se uporabljajo za proizvajanje bioenergije, vključno z biogorivi, za različne vrste obratov. Podpora projektom bioenergije se omeji na bioenergijo, ki izpolnjuje veljavna trajnostna merila iz zakonodaje Unije, vključno v členu 17(2) do (6) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18). V zvezi s tem se splošno oceno vključi v strateško okoljsko presojo programa za razvoj podeželja.
Člen 14
Pretvorba ali prilagoditev obveznosti
1. Države članice lahko odobrijo, da se obveznost iz členov 28, 29, 33, ali 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 v času uresničevanja pretvori v drugo obveznost, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
če je pretvorba nedvomno koristna za okolje ali dobrobit živali;
(b)
če se obstoječa obveznost znatno okrepi;
(c)
če odobreni program za razvoj podeželja vključuje zadevne obveznosti.
Nova obveznost se sprejme za celotno obdobje, ki je navedeno v zadevnem ukrepu, ne da bi se pri tem upoštevalo obdobje, v katerem se je že izvajala prvotna obveznost.
2. Države članice lahko dovolijo, da se obveznosti iz členov 28, 29, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 prilagodijo v obdobju, ko se uporabljajo, če odobreni program za razvoj podeželja zagotavlja možnost take prilagoditve in če je prilagoditev ustrezno utemeljena glede na doseganje ciljev prvotne obveznosti.
Upravičenec za preostali čas trajanja prvotne obveznosti izpolni prilagojeno obveznost.
Prilagoditve lahko pomenijo tudi podaljšanje trajanja obveznosti.
Člen 15
Primeri, v katerih se ne zahteva vračilo
1. Kadar upravičenec poveča površino kmetijskega gospodarstva v času, ko teče obveznost, ki je prevzeta kot pogoj za odobritev podpore, lahko države članice predvidijo razširitev obveznosti, da se zajame dodatna površina za preostanek obdobja obveznosti ali da se prvotna obveznost nadomesti z novo. Enako velja v primerih, kadar se v okviru kmetijskega gospodarstva poveča površina, za katero je prevzeta obveznost.
2. Obveznost se lahko razširi, da bi obsegala dodatno površino iz odstavka 1, samo pod naslednjimi pogoji:
(a)
če sledi okoljskemu cilju iz obveznosti;
(b)
če je upravičena glede na vrsto obveznosti, dolžino preostalega obdobja in velikost dodatne površine;
(c)
če ne ovira učinkovitosti pregledov za zagotavljanje izpolnjevanja pogojev za odobritev podpore.
Spoštuje se prvotno trajanje obveznosti.
3. Novo obveznost je mogoče sprejeti, da bi nadomestila obstoječo, kot je navedeno v odstavku 1, če vključuje celotno zadevno površino in če njeni pogoji niso manj zahtevni od tistih iz prvotne obveznosti.
Če se prvotna obveznost nadomesti z novo, se slednja sprejme za celotno obdobje, določeno v zadevnem ukrepu, ne da bi se pri tem upoštevalo obdobje, v katerem se je že izvajala prvotna obveznost.
POGLAVJE III
PREHODNE DOLOČBE
Člen 16
Upravičenost izdatkov
1. Izdatki v zvezi s pravnimi obveznostmi za upravičence, sprejetimi v programskem obdobju 2007-2013 na podlagi ukrepov iz členov 52 in 63 Uredbe (ES) št. 1698/2005, so upravičeni do prispevka EKSRP v programskem obdobju 2014-2020 za plačila, ki jih je treba izvesti:
(a)
med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2015, če so bila finančna sredstva za zadevni ukrep iz zadevnega programa, sprejetega v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, že porabljena;
(b)
po 31. decembru 2015.
2. Izdatki iz odstavka 1 so upravičeni do prispevka EKSRP v programskem obdobju 2014-2020, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
če so takšni odhodki določeni v zadevnem programu za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014-2020;
(b)
če se uporablja stopnja prispevka EKSRP za zadevni ukrep na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, določena v Prilogi I k tej uredbi;
(c)
če države članice zagotovijo, da so zadevne prehodne dejavnosti jasno opredeljene v njihovih sistemih upravljanja in nadzora.
Člen 17
Hrvaška
1. Izdatki v zvezi s pravnimi obveznostmi za upravičence iz Hrvaške, sprejetimi na podlagi programa instrumenta za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD), za dejavnosti na podlagi ukrepov iz člena 171(3)(b) ter 4(a) in (b) Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 (19) so upravičeni do prispevka EKSRP v programskem obdobju 2014-2020 za plačila, ki jih je treba izvesti:
(a)
med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2016, če so bila finančna sredstva za zadevni ukrep iz zadevnega programa, sprejetega v skladu z Uredbo (ES) št. 718/2007, že porabljena;
(b)
po 31. decembru 2016.
2. Izdatki iz odstavka 1 so upravičeni do prispevka EKSRP v programskem obdobju 2014-2020, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
če so takšni odhodki določeni v programu za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014-2020;
(b)
če se uporablja stopnja prispevka EKSRP za zadevni ukrep na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, določena v Prilogi II k tej uredbi;
(c)
če Hrvaška zagotovi, da so zadevne prehodne dejavnosti jasno opredeljene v njenih sistemih upravljanja in nadzora.
3. Izdatki, ki nastanejo po 31. decembru 2013 v zvezi z dejavnostmi, potrebnimi za dokončanje programa instrumenta za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD) in naknadnega vrednotenja iz člena 191 Uredbe (ES) št. 718/2007, so upravičeni do podpore EKSRP na podlagi tehnične pomoči iz programa v programskem obdobju 2014-2020, če so taki izdatki opredeljeni v programu.
Člen 18
Naknadno vrednotenje
1. Poročilo o naknadnem vrednotenju iz člena 86(5) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se predloži Komisiji do 31. decembra 2016.
2. Povzetek naknadnih vrednotenj iz člena 87 Uredbe (ES) št. 1698/2005 mora biti dokončan do 31. decembra 2017.
POGLAVJE IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 19
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1974/2006 se razveljavi.
Še naprej se uporablja za dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s programi, ki jih je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005 pred 1. januarjem 2014.
Člen 20
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2014