РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 801/2013
z dne 22. avgusta 2013
o spremembi Uredbe (ES) št. 1275/2008 glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 642/2009 glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo televizorjev
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,
po posvetovanju s posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo izdelkov,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Člen 16(2) Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) vsebuje določbo glede izvedbenih ukrepov, pri čemer je eden izmed glavnih ukrepov zmanjšanje izgub v stanju pripravljenosti za skupino izdelkov.
(2)
Poraba električne energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v omrežnem stanju pripravljenosti je bila predmet tehnične, okoljske in gospodarske študije o izgubah v stanju pripravljenosti in izključenosti, ki je bila opravljena v letih 2006 in 2007. Pokazala je, da bo omrežna povezljivost postala splošna lastnost gospodinjske in pisarniške opreme. Regulativni odbor za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, je 21. junija 2008 izdal priporočilo, da se zaradi takratnega pomanjkanja podatkov omrežno stanje pripravljenosti obravnava po ločenem postopku.
(3)
V delovnem načrtu za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2009-2011 je bilo omrežno stanje pripravljenosti označeno kot prednostna naloga. Temu ustrezno je Komisija v letih 2010 in 2011 izdelala pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in gospodarske vidike omrežnega stanja pripravljenosti. Študija je bila zasnovana skupaj z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz EU in držav nečlanic, izsledki pa so bili javno objavljeni.
(4)
V študiji je bila poraba električne energije izdelkov, ki sodijo med električno in elektronsko gospodinjsko ter pisarniško opremo in so bili prodani v Skupnosti, v načinih delovanja z omrežnim stanjem pripravljenosti ocenjena na 54 TWh v letu 2010, kar ustreza 23 Mt emisij CO2. Če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi, se ocenjuje, da bo poraba narasla na 90 TWh v letu 2020. Sklepna ugotovitev je bila, da se lahko poraba, ki se nanaša na omrežno stanje pripravljenosti, znatno zmanjša. S to uredbo bi se morale na trgu uveljaviti tehnologije, ki omogočajo izboljšanje energetske učinkovitosti v omrežnem stanju pripravljenosti, kar bi po ocenah v primerjavi s scenarijem brez sprememb do leta 2020 prihranilo 36 TWh energije, do leta 2025 pa 49 TWh.
(5)
Študija je zlasti odkrila, da je funkcija upravljanja porabe, ki preklopi opremo v omrežno stanje pripravljenosti, ko ta ne opravlja svoje glavne funkcije, bistvena za uresničitev možnih prihrankov. Ugotovljeno je, da je lahko oprema, ki jo ponovno vklopi zunanji ali notranji sprožilec, neodvisno od svojih glavnih funkcij omejen čas v vključenem stanju, npr. da omogoči vzdrževanje in nalaganje programske opreme. Upravljanje porabe energije bi moralo zagotoviti, da se proizvod po opravljenih nalogah vrne v omrežno stanje pripravljenosti.
(6)
Pripravljalna študija je ugotovila, da je za omrežno stanje pripravljenosti potrebna diferenciacija zahtev glede na stopnjo omrežne razpoložljivosti. V ta namen je bilo identificirano omejeno število opreme HiNA, vključno z usmerjevalnikom, omrežnim stikalom, brezžično dostopno točko, vozliščem in modemom, katerih glavna funkcija je obdelava prometa po omrežju. Ker se za to opremo pričakuje, da se bo nemudoma odzvala na promet na vhodu, je omrežno stanje pripravljenosti lahko enako stanju nedejavnosti.
(7)
Glede na to, da so funkcije v stanju pripravljenosti in omrežnem stanju pripravljenosti medsebojno povezane in je področje izdelkov enako, je posvetovalni forum za okoljsko primerno zasnovo izdelkov 14. septembra 2011 podprl stališče, da bi v primeru omrežnega stanja pripravljenosti zahteve za okoljsko primerno zasnovo morale biti določene v aktu, ki spreminja obstoječo Uredbo Komisije (ES) št. 1275/2008 (3).
(8)
Zahteve za stanje pripravljenosti in izključenosti ter za omrežno stanje pripravljenosti bi bilo treba pregledati skupaj. Glede na to, da je datum pregleda, določen v Uredbi (ES) št. 1275/2008, pred začetkom veljavnosti prve stopnje zahtev za omrežno stanje pripravljenosti, bi bilo treba datum pregleda uredbe prestaviti za eno leto.
(9)
Ker so bili televizorji, ki so predmet izvedbenega ukrepa za okoljsko primerno zasnovo za izdelke, izločeni s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1275/2008, so zahteve za okoljsko primerno zasnovo za omrežno stanje pripravljenosti v primeru televizorjev vključene v Uredbo Komisije (ES) št. 642/2009 (4). Tehnična, okoljska in gospodarska študija o omrežnem stanju pripravljenosti je ocenila, da bi zahteve za okoljsko primerno zasnovo za omrežno stanje pripravljenosti televizorjev ustvarile prihranke v višini 10 TWh do leta 2020.
(10)
Glede kavnih aparatov je posvetovalni forum za okoljsko primerno zasnovo izdelkov (5)16. decembra 2011 in 18. aprila 2012 podprl stališče, da izvedbeni ukrep za okoljsko primerno zasnovo za izdelke ni potreben, ampak da bi morale biti zahteve za stanje pripravljenosti iz Uredbe (ES) št. 1275/2008 za kavne aparate oblikovane bolj natančno.
(11)
Ta uredba uvaja specifikacije za izvajanje zahtev za upravljanje porabe energije v kavnih aparatih glede na privzet časovni zamik, po katerem se oprema samodejno preklopi v stanje pripravljenosti ali izključenosti.
(12)
Iz tehnične, okoljske in gospodarske študije o gospodinjskih kavnih aparatih, ki je bila izdelana v okviru Direktive o okoljsko primerni zasnovi, se lahko sklepa, da bi omejitev časovnega zamika, po katerem se kavni aparati samodejno preklopijo v stanje pripravljenosti ali izključenosti, do leta 2020 ustvarila dodatne letne prihranke v višini več kot 2 TWh. Ti prihranki niso bili upoštevani v oceni prihrankov za Uredbo (ES) št. 1275/2008 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe Uredbe (ES) št. 1275/2008
Uredba (ES) št. 1275/2008 se spremeni:
1.
naslov se nadomesti z naslednjim:
2.
člen 1 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 1
Vsebina in področje uporabe
S to uredbo se uvedejo zahteve za okoljsko primerno zasnovo za porabo električne energije v stanju pripravljenosti in izključenosti ter omrežnem stanju pripravljenosti električne in elektronske gospodinjske ter pisarniške opreme, ki se da v promet.
Ta uredba se ne uporablja za električne in elektronske gospodinjske aparate in pisarniško opremo, ki so dani v promet z nizkonapetostnim zunanjim napajalnikom, da bodo delovali, kot je predvideno.“;
3.
členu 2 se dodajo naslednje opredelitve pojmov:
„10.
‚omrežje‘ pomeni komunikacijsko infrastrukturo, sestavljeno iz povezav, arhitekture, komponent, organizacijskih načel, komunikacijskih postopkov in formatov (protokolov);
11.
‚omrežno stanje pripravljenosti‘ pomeni stanje, v katerem lahko oprema ponovno opravlja svojo funkcijo, potem ko je bila k temu spodbujena na daljavo prek omrežne povezave;
12.
‚sprožilec, sprožen na daljavo‘ pomeni zunanji signal, ki pride v opremo prek omrežja;
13.
‚omrežna vrata‘ pomenijo žičen ali brezžičen fizični vmesnik na opremi, ki omogoča njeno aktiviranje na daljavo;
14.
‚logična omrežna vrata‘ pomenijo omrežno tehnologijo, ki deluje na fizičnih omrežnih vratih;
15.
‚fizična omrežna vrata‘ pomenijo fizični nosilec (strojno opremo) omrežnih vrat. Fizična omrežna vrata lahko podpirajo dve ali več omrežnih tehnologij;
16.
‚omrežna razpoložljivost‘ pomeni sposobnost opreme, da ponovno opravlja svoje funkcije, potem ko je na omrežnih vratih zaznala zunanji sprožilec;
17.
‚omrežna oprema‘ pomeni opremo, ki se lahko priključi na omrežje in ima ena ali več omrežnih vrat;
18.
‚omrežna oprema z visoko omrežno razpoložljivostjo‘ (oprema HiNA) pomeni opremo, pri katerih ima glavno funkcijo ena ali več, ampak nobena druga, od naslednjih funkcij: usmerjevalnik, omrežno stikalo, brezžična dostopna točka, vozlišče, modem, telefon VoIP, videotelefon;
19.
‚omrežna oprema s funkcijami za visoko omrežno razpoložljivost‘ (oprema s funkcijami HiNA) pomeni opremo s funkcijami usmerjevalnika, omrežnega stikala, brezžične dostopne točke, vključno s kombinacijo teh funkcij, pri čemer to ni HiNA oprema;
20.
‚usmerjevalnik‘ pomeni omrežno napravo, katere primarna funkcija je določitev optimalne poti, po kateri bi moral biti usmerjen promet po omrežju. Usmerjevalniki posredujejo pakete iz enega omrežja do drugega, glede na informacije iz omrežne plasti (L3);
21.
‚omrežno stikalo‘ pomeni omrežno napravo, katere primarna funkcija je filtriranje, posredovanje in distribucija okvirjev na namembni naslov vsakega okvirja. Vsa stikala delujejo vsaj na povezovalni plasti (L2);
22.
‚brezžična dostopna točka‘ pomeni napravo, katere primarna funkcija je zagotavljanje povezljivosti IEEE 802.11 (Wi-Fi) več odjemalnikom;
23.
‚vozlišče‘ pomeni omrežno napravo, ki ima več vrat in se uporablja za povezovanje segmentov lokalnega omrežja;
24.
‚modem‘ pomeni napravo, katere primarna funkcija je oddaja in sprejem digitalno moduliranih analognih signalov prek žičnega omrežja;
25.
‚tiskalna oprema‘ pomeni opremo, ki na podlagi elektronskih vhodnih podatkov ustvari izdelek na papirju. Tiskalna oprema ima lahko dodatne funkcije in se lahko trži kot večnamenska naprava ali večnamenski proizvod;
26.
‚tiskalna oprema velikega formata‘ pomeni tiskalno opremo, ki je zasnovana za tiskanje na formatu A2 ali večjem, vključno z opremo, zasnovano za neskončni format širine najmanj 406 mm;
27.
‚sistem navzočnosti na daljavo‘ pomeni namenski sistem za videokonference in sodelovanje z visoko ločljivostjo, ki obsega vmesnik, kamero visoke ločljivosti, prikazovalnik, zvočni sistem in zmogljivost zvočnega ter slikovnega kodiranja in dekodiranja;
28.
‚gospodinjski kavni aparat‘ pomeni napravo za kuhanje kave za neprofesionalno uporabo;
29.
‚gospodinjski kavni aparat s filtrom‘ pomeni gospodinjski kavni aparat, ki za pripravo kave uporablja pronicanje skozi filter;
30.
‚grelni element‘ pomeni sestavni del kavnega aparata, ki segreva vodo s pretvarjanjem električne energije v toploto;
31.
‚predogrevanje skodelic‘ pomeni funkcijo za ogrevanje skodelic, ki so shranjene na kavnem aparatu;
32.
‚kuhalni cikel‘ pomeni postopek, ki se mora zaključiti, da se skuha kava;
33.
‚samodejno čiščenje‘ pomeni postopek, ki ga kavni aparat opravi, da očisti svojo notranjost. Ta postopek je lahko bodisi enostavno splakovanje ali umivanje z uporabo posebnih dodatkov;
34.
‚odstranjevanje vodnega kamna‘ pomeni postopek, ki ga kavni aparat opravi, da v svoji notranjosti v celoti ali delno odstrani vodni kamen;
35.
‚namizni lahki odjemalnik‘ pomeni računalnik, katerega zagotavljanje osnovne funkcije je odvisno od povezave z oddaljenimi računalniškimi viri (npr. računalniški strežnik, oddaljena delovna postaja) in nima vgrajenega nobenega rotacijskega pomnilniškega sredstva. Glavna enota namiznega lahkega odjemalnika je namenjena uporabi na stalni lokaciji (npr. na pisalni mizi) in ne prenašanju. Namizni lahki odjemalniki lahko pošiljajo podatke na zunanji ali, če imajo prigrajenega, na notranji prikazovalnik;
36.
‚delovna postaja‘ pomeni zelo zmogljiv enouporabniški računalnik, ki se uporablja predvsem za grafiko, računalniško podprto snovanje, razvijanje programske opreme, finančne in znanstvene aplikacije ter druge zahtevne računske naloge z naslednjimi značilnostmi:
(a)
ima povprečni čas med odpovedma (MTBF) najmanj 15 000 ur;
(b)
podpira kod za popravljanje napak (ECC) in/ali medpomnilnik;
(c)
ustreza trem od naslednjih petih značilnosti:
1.
ima dopolnilno napajanje za podporo visokokakovostni grafiki (tj. 12-voltno napajanje priključene periferne naprave prek vodila PCI-E 6 pin);
2.
njegov sistem je ožičen za več kot × 4 PCI-E na matični plošči dodatno h grafičnim režam in/ali podpori PCI-X;
3.
ne podpira grafike UMA (Uniform Memory Access - enolični dostop do pomnilnika);
4.
ima vsaj pet rež PCI, PCI-E ali PCI-X;
5.
zmožen je zagotavljati večprocesorsko podporo za dve ali več CPE (podpirati mora fizično ločena ohišja/vtična mesta CPE, tj. ločeno od podpore za eno večjedrno CPE);
37.
‚mobilna delovna postaja‘ pomeni zelo zmogljiv enouporabniški računalnik, ki se uporablja predvsem za grafiko, računalniško podprto snovanje, razvijanje programske opreme, finančne in znanstvene aplikacije ter druge zahtevne računske naloge, razen igranja iger, ter je zasnovan posebej za prenašanje in daljša obdobja delovanja bodisi z neposredno povezavo na vir napajanja izmeničnega toka ali brez nje. Mobilne delovne postaje imajo vgrajen prikazovalnik in so zmožne delovati s pomočjo vgrajene baterije ali drugega prenosnega vira napajanja. Večina mobilnih delovnih postaj uporablja zunanji napajalnik, vgrajeno pa imajo tudi tipkovnico in kazalno napravo.
Za mobilno delovno postajo je značilno naslednje:
(a)
ima povprečni čas med odpovedma (MTBF) najmanj 13 000 ur;
(b)
ima vsaj eno samostojno grafično kartico (dGfx), ki izpolnjuje klasifikacijo G3 (s podatkovno širino slikovnega medpomnilnika 128 bitov), G4, G5, G6 ali G7;
(c)
podpira vključitev treh ali več notranjih pomnilniških naprav;
(d)
podpira najmanj 32 GB sistemskega pomnilnika;
38.
‚mali strežnik‘ pomeni vrsto računalnika, ki običajno uporablja sestavne dele namiznega računalnika v standardni namizni obliki, vendar je zasnovan predvsem za pomnilniškega gostitelja za druge računalnike in za opravljanje funkcij, kot so zagotavljanje storitev omrežne infrastrukture in gostitev podatkov/medijev, z naslednjimi značilnostmi:
(a)
zasnovan je kot podstavek, stolp ali pa je v drugi standardni obliki, podobni namiznim računalnikom, tako da so celotna obdelava podatkov, shranjevanje podatkov in omrežni vmesniki znotraj enega okrova;
(b)
zasnovan mora biti za delovanje 24 ur na dan in 7 dni v tednu;
(c)
zasnovan je predvsem za delovanje v okolju z več hkratnimi uporabniki, kjer služi več uporabnikom prek odjemalniških enot v omrežju;
(d)
kadar je dan na trg z operacijskim sistemom, je operacijski sistem zasnovan za aplikacije za domače strežnike oziroma nizkozmogljive strežnike;
(e)
na trg je lahko dan samo s samostojno grafično kartico (dGfx), ki ustreza klasifikaciji G1;
39.
„računalniški strežnik“ pomeni računalniški izdelek, ki zagotavlja storitve in upravlja omrežna sredstva za odjemalske naprave, kot so namizni računalniki, prenosni računalniki, namizni lahki odjemalniki, telefoni z internetnim protokolom (IP) ali drugi računalniški strežniki. Računalniški strežnik se običajno trži za uporabo v podatkovnih središčih in v pisarniških ali poslovnih okoljih. Do računalniškega strežnika se običajno dostopa prek omrežnih povezav in ne prek neposrednih uporabniških vhodnih enot, kot sta tipkovnica ali miška.
Računalniški strežnik ima naslednje značilnosti:
(a)
zasnovan je za podporo operacijskim sistemom računalniških strežnikov in/ali hipervizorjem z namenom, da zažene poslovne aplikacije, ki jih je namestil uporabnik;
(b)
podpira kod za popravljanje napak (ECC) in/ali medpomnilnik (ki vključuje oboje, konfiguracije z dvorednimi pomnilniškimi moduli tipa DIMM in izvedbe z vgrajenim medpomnilnikom (BOB));
(c)
na trg je dan z enim ali več napajalniki za pretvorbo izmeničnega toka v enosmerni tok (AC-DC);
(d)
vsi procesorji imajo dostop do skupnega sistemskega pomnilnika in so neodvisno vidni enemu samemu operacijskemu sistemu ali hipervizorju.“;
4.
člen 3 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 3
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo za porabo električne energije v stanju pripravljenosti in izključenosti ter omrežnem stanju pripravljenosti so navedene v Prilogi II.“;
5.
člen 7 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 7
Revizija
Komisija najpozneje do 7. januarja 2016 pregleda to uredbo z vidika tehnološkega napredka in rezultate pregleda predstavi posvetovalnemu forumu za okoljsko primerno zasnovo. Pregled bo zlasti obravnaval področje uporabe in zahteve za stanje pripravljenosti in izključenosti ter primernost in raven zahtev za omrežno stanje pripravljenosti glede na tretjo stopnjo izvajanja (2019).
Pregled bi lahko med drugim obravnaval profesionalno opremo in proizvode, ki so opremljeni z elektromotorji, upravljanimi na daljavo.“;
6.
člen 8 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Točka 1 Priloge II se uporablja od 7. januarja 2010.
Točka 2 Priloge II se uporablja od 7. januarja 2013.
Točka 3 Priloge II se uporablja od 1. januarja 2015.
Točka 4 Priloge II se uporablja od 1. januarja 2017.
Točka 5 Priloge II se uporablja od 1. januarja 2019.
Točka 6 Priloge II se uporablja od 1. januarja 2015.
Točka 7 Priloge II se uporablja od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.“;
7.
Priloga II se spremeni:
(a)
odstavek (d) točke 2 se nadomesti z naslednjim:
„(d)
upravljanje porabe energije pri vsej opremi, ki ni omrežna oprema:
oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije ali podobno funkcijo, če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne izvaja glavne funkcije in od njenih funkcij niso odvisni drugi izdelki, ki rabijo energijo, funkcija upravljanja porabe opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v:
-
stanje pripravljenosti ali
-
stanje izključenosti ali
-
drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem.
Funkcija upravljanja porabe energije je aktivirana.“;
(b)
dodane so naslednje nove točke 3, 4, 5, 6 in 7:
3. Od 1. januarja 2015:
(a)
možnost deaktiviranja brezžičnih omrežnih povezav:
katera koli omrežna oprema, ki se lahko priključi na brezžično omrežje, omogoča uporabniku, da deaktivira brezžične omrežne povezave. Ta zahteva ne velja za izdelke, ki za svoje delovanje potrebujejo eno samo brezžično omrežje in nimajo povezave na žično omrežje;
(b)
upravljanje porabe energije pri omrežni opremi:
oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije ali podobno funkcijo, če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne izvaja glavne funkcije in od njenih funkcij niso odvisni drugi izdelki, ki rabijo energijo, funkcija upravljanja porabe opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v omrežno stanje pripravljenosti.
V omrežnem stanju pripravljenosti lahko funkcija upravljanja porabe energije opremo samodejno preklopi v stanje pripravljenosti ali stanje izključenosti ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo energije za stanje pripravljenosti in/ali izključenosti.
Funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija je na voljo za vsa omrežna vrata omrežne opreme.
Funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija se aktivira, razen če so vsa omrežna vrata deaktivirana. V tem primeru se funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija aktivira, če so aktivirana katera koli omrežna vrata.
Privzeto časovno obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija samodejno preklopi opremo v omrežno stanje pripravljenosti, ni daljše od 20 minut;
(c)
omrežna oprema, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa omrežna vrata deaktivirana;
(d)
omrežna oprema, ki ni oprema HiNA, izpolnjuje določbe iz točke 2(d), ko so vsa omrežna vrata deaktivirana;
(e)
poraba energije v omrežnem stanju pripravljenosti:
poraba energije opreme HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 12,00 W.
Poraba energije druge omrežne opreme v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 6,00 W.
Omejitve porabe, kot so opredeljene v točki (e), ne veljajo za:
(i)
tiskalno opremo, pri kateri nazivna moč presega 750 W;
(ii)
tiskalno opremo velikega formata;
(iii)
sisteme navzočnosti na daljavo;
(iv)
namizne lahke odjemalnike;
(v)
delovne postaje;
(vi)
mobilne delovne postaje;
(vii)
male strežnike;
(viii)
računalniške strežnike.
4. Od 1. januarja 2017:
naslednje določbe veljajo dodatno k zahtevam iz točk 3(a) in 3(b):
(a)
omrežna oprema, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa žična omrežna vrata izključena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana;
(b)
omrežna oprema, ki ni oprema HiNA, izpolnjuje določbe iz točke 2(d), ko so vsa žična omrežna vrata izključena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana;
(c)
poraba energije v omrežnem stanju pripravljenosti:
poraba energije opreme HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 8,00 W.
Poraba energije druge omrežne opreme v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 3,00 W.
Omejitve porabe, kot so opredeljene v točki (c), ne veljajo za:
(i)
tiskalno opremo velikega formata;
(ii)
namizne lahke odjemalnike;
(iii)
delovne postaje;
(iv)
mobilne delovne postaje;
(v)
male strežnike;
(vi)
računalniške strežnike.
5. Od 1. januarja 2019:
za omrežno opremo, ki ni oprema HiNA, ali opremo, ki ni oprema s funkcijami HiNA, veljajo dodatno k zahtevam iz točk 3(a), 3(b), 4(a), 4(b) in 4(c) naslednje določbe:
poraba energije omrežne opreme, ki ni oprema HiNA, ali opreme, ki ni oprema s funkcijami HiNA, v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 2,00 W.
6. Od 1. januarja 2015:
pri kavnih aparatih je časovni zamik, po katerem se izdelek samodejno preklopi v stanja in načine delovanja iz odstavka (d), točke 2 Priloge II, naslednji:
-
pri domačih kavnih aparatih s filtrom, ki hranijo kavo v izoliranem vrču, največ 5 minut po koncu zadnjega kuhalnega cikla ali 30 minut po koncu postopka odstranjevanja vodnega kamna ali samodejnega čiščenja,
-
pri domačih kavnih aparatih s filtrom, ki hranijo kavo v neizoliranem vrču, največ 40 minut po koncu zadnjega kuhalnega cikla ali 30 minut po koncu postopka odstranjevanja vodnega kamna ali samodejnega čiščenja,
-
pri domačih kavnih aparatih, ki niso kavni aparati s filtrom, največ 30 minut po koncu zadnjega kuhalnega cikla ali največ 30 minut po aktiviranju grelnega elementa ali največ 60 minut po aktiviranju funkcije predogrevanja skodelic ali največ 30 minut po koncu postopka odstranjevanja vodnega kamna ali samodejnega čiščenja, razen če je bil sprožen alarm, ki od uporabnika zahteva poseg, da prepreči morebitno škodo ali nesrečo.
Do zgoraj navedenega datuma se zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge II(2)(d) ne uporabljajo.
7. Zahteve za navajanje informacij o izdelku
Od 1. januarja 2015 proizvajalci na spletnih straneh na vidnem mestu objavijo naslednje informacije o omrežni opremi:
(a)
za vsako stanje pripravljenosti in/ali izključenosti ter omrežno stanje pripravljenosti, v katero funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija preklopi opremo:
-
podatke o porabi električne energije v vatih, zaokrožene na prvo decimalno mesto,
-
časovno obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija samodejno preklopi opremo v stanje pripravljenosti in/ali izključenosti ter/ali omrežno stanje pripravljenosti;
(b)
porabo električne energije izdelka v omrežnem stanju pripravljenosti, če so priključena vsa žična omrežna vrata in so aktivirana vsa brezžična omrežna vrata;
(c)
napotke za aktiviranje in deaktiviranje brezžičnih omrežnih vrat.
Poraba električne energije izdelka v omrežnem stanju pripravljenosti iz točke (b) in napotki iz točke (c) se vključijo tudi v navodila za uporabo.“;
(c)
točka 3 se nadomesti z novo točko 8:
„8. Meritve
Poraba električne energije, določena v točkah 1(a), 1(b), 2(a), 2(b), 3(e), 4(c) in 5, ter časovni zamiki iz točke 6 se določijo na podlagi zanesljivega, točnega in ponovljivega merilnega postopka ob upoštevanju splošno priznanega zadnjega stanja tehničnega razvoja.“;
(d)
točka 4 se nadomesti z novo točko 9:
„9. Informacije, ki jih morajo zagotoviti proizvajalci
Za namene ocenjevanja skladnosti v skladu s členom 4 mora tehnična dokumentacija vsebovati naslednje elemente:
(a)
za vsako stanje pripravljenosti in/ali izključenosti:
-
podatke o porabi električne energije v vatih, zaokrožene na prvo decimalno mesto,
-
uporabljeno merilno metodo,
-
opis, kako se izbere ali programira stanje opreme,
-
zaporedje dogodkov, ki ustvarijo pogoje, pod katerimi oprema samodejno spremeni stanje,
-
kakršne koli opombe glede delovanja opreme, npr. informacije o tem, kako uporabnik preklopi opremo v omrežno stanje pripravljenosti,
-
če je ustrezno, privzeto časovno obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija preklopi opremo v ustrezno stanje ali način delovanja z majhno porabo;
(b)
za omrežno opremo:
-
število in tip omrežnih vrat in, razen v primeru brezžičnih omrežnih vrat, kje na opremi se ta vrata nahajajo; zlasti mora biti navedeno, ali ista fizična omrežna vrata obsegajo dva ali več tipov omrežnih vrat,
-
ali so bila vsa omrežna vrata pred dobavo deaktivirana,
-
ali se oprema uvršča med opremo HiNA ali opremo s funkcijami HiNA; kjer ni informacij, velja, da temu ni tako;
za vsak tip omrežnih vrat:
-
privzeto časovno obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija preklopi opremo v omrežno stanje pripravljenosti,
-
sprožilec, ki se uporabi za ponovni vklop opreme,
-
specifikacije glede (najvišje) zmogljivosti,
-
(najvišjo) porabo energije opreme v omrežnem stanju pripravljenosti, v katerega jo preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, če se za daljinsko aktiviranje uporabljajo samo ta vrata,
-
komunikacijski protokol, ki ga oprema uporablja.
Če ni informacij, velja, da oprema ni omrežna oprema, razen če zagotavlja funkcije usmerjevalnika, omrežnega stikala, brezžične dostopne točke (ni terminal), vozlišča, modema, telefona VoIP, videotelefona;
(c)
preskusni parametri za meritve:
-
temperaturo okolice,
-
preskusno napetost v voltih (V) in frekvenco v hercih (Hz),
-
celotno harmonično popačenje sistema električnega napajanja,
-
informacije in dokumentacijo o instrumentih, izvedbi in vezjih, uporabljenih za električno preskušanje;
(d)
značilnosti opreme, pomembne za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz točke 1(c) ali točk 2(c) in/ali 2(d) in/ali 3(b), kakor je ustrezno, vključno s časom, potrebnim za samodejni preklop v stanje pripravljenosti ali izključenosti ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo energije v stanju pripravljenosti in/ali izključenosti.
Zlasti je treba, kadar je to primerno, zagotoviti tehnično utemeljitev, da so zahteve iz točke 1(c) ali točk 2(c) in/ali 2(d) in/ali 3(b) neprimerne za predvideno uporabo opreme. Pri opremi, ki jo proizvajalec ne definira kot omrežno opremo, potreba, da se vzdržuje ena ali več omrežnih povezav ali da se počaka na sprožilec, sprožen na daljavo, ne šteje kot tehnična utemeljitev za izvzem iz zahtev iz točke 2(d).“;
8.
v Prilogi III se doda naslednje:
„Glede zahtev, določenih v točki 2(d) Priloge II, organi držav članic uporabijo zgoraj navedeni veljavni postopek, da izmerijo porabo energije, potem ko funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija preklopi opremo v ustrezno stanje ali način delovanja.
Glede zahtev, določenih v točki 3(c) in točki 4(a) Priloge II, organi držav članic uporabijo zgoraj navedeni veljavni postopek, potem ko so vsa omrežna vrata enote deaktivirana in/ali izključena, kot je ustrezno.
Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES Evropskega parlaemnta in Sveta (6) organi držav članic izvajajo naslednji postopek preverjanja za ustrezne zahteve iz točk 3 in 4 Priloge II.
Organi držav članic preskusijo posamično enoto kot sledi:
Če ima oprema, kot je navedeno v tehnični dokumentaciji, en tip omrežnih vrat in če je na voljo dvoje ali več vrat tega tipa, se ena od teh vrat izberejo naključno in se priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat. Kadar obstaja več brezžičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala brezžična vrata deaktivirajo, če je možno. Kadar za preverjanje zahtev iz točke 3 Priloge II obstaja več žičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala omrežna vrata deaktivirajo, če je možno. Če so na voljo samo ena omrežna vrata, se priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat.
Enota se preklopi v stanje vključenosti. Ko enota v stanju vključenosti primerno deluje, lahko preide v omrežno stanje pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata posreduje ustrezen sprožilec in preveri se, ali se oprema ponovno vključi.
Če ima oprema, kot je navedeno v tehnični dokumentaciji, več kot en tip omrežnih vrat, se za vsak tip omrežnih vrat ponovi naslednji postopek. Če je na voljo dvoje ali več omrežnih vrat istega tipa, se naključno izberejo ena vrata in ta vrata so priključena na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat.
Če so za določen tip omrežnih vrat na voljo samo ena vrata, se ta vrata priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat. Če je možno, se brezžična vrata, ki niso v uporabi, deaktivirajo. Če je možno, se v primeru preverjanja zahtev iz točke 3 Priloge II žična omrežna vrata, ki niso v uporabi, deaktivirajo.
Enota se preklopi v stanje vključenosti. Ko enota v stanju vključenosti primerno deluje, lahko preide v omrežno stanje pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata posreduje ustrezen sprožilec in preveri se, ali se oprema ponovno vključi. Če si dva ali več tipov (logičnih) omrežnih vrat deli ena fizična omrežna vrata, se ta postopek ponovi za vsak tip logičnih omrežnih vrat, medtem ko so ostala logična omrežna vrata logično izključena.
Model se šteje kot skladen s to uredbo, če rezultati za vsak tip omrežnih vrat ne presežejo mejne vrednosti za več kot 10 %.
V nasprotnem primeru se preskusijo še tri dodatne enote. Model velja kot skladen s to uredbo, če povprečje rezultatov zadnjih treh preskusov za vsak tip omrežnih vrat ne preseže mejne vrednosti za več kot 10 %.
V nasprotnem primeru se šteje, da model ni skladen.
V enem mesecu po sprejemu odločitve o neskladnosti modela organi držav članic zagotovijo organom drugih držav članic in Komisiji rezultate preskusov in druge pomembne informacije.
Poleg zgoraj navedenih postopkov uporabijo organi držav članic zanesljive, točne in ponovljive postopke merjenja, ki upoštevajo najnovejše splošno priznane metode merjenja, vključno z metodami, določenimi v dokumentih, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.
9.
za zadnjim stavkom v Prilogi IV se doda naslednje:
„Omrežno stanje pripravljenosti: 3 W za opremo HiNA; 1 W ali manj za opremo, ki ni oprema HiNA.“
Člen 2
Spremembe Uredbe (ES) št. 642/2009
Uredba (ES) št. 642/2009 se spremeni:
1.
v členu 2 se dodajo naslednje opredelitve pojmov:
„12.
‚omrežje‘ pomeni komunikacijsko infrastrukturo, sestavljeno iz povezav, arhitekture, komponent, organizacijskih načel, komunikacijskih postopkov in formatov (protokolov);
13.
‚omrežna vrata‘ pomenijo žičen ali brezžičen fizični vmesnik na televizorju, ki omogoča njegovo aktiviranje na daljavo;
14.
‚omrežni televizor‘ pomeni televizor, ki se lahko priključi na omrežje in ima ena ali več omrežnih vrat;
15.
‚omrežna razpoložljivost‘ pomeni sposobnost televizorja, da ponovno opravlja svoje funkcije, potem ko je na omrežnih vratih zaznal zunanji sprožilec;
16.
‚sprožilec, sprožen na daljavo‘ pomeni zunanji signal, ki pride v televizor prek omrežja;
17.
‚omrežno stanje pripravljenosti‘ pomeni stanje, v katerem lahko televizor ponovno opravlja svojo funkcijo, potem ko je bil k temu spodbujen na daljavo prek omrežne povezave;
18.
‚omrežni televizor s funkcijami za visoko omrežno razpoložljivost‘ (televizor s funkcijami HiNA) pomeni televizor s funkcijami usmerjevalnika, omrežnega stikala, brezžične dostopne točke (ni terminal), vključno s kombinacijo teh funkcij;
19.
‚usmerjevalnik‘ pomeni omrežno napravo, katere primarna funkcija je določitev optimalne poti, po kateri bi moral biti usmerjen promet po omrežju. Usmerjevalniki posredujejo pakete iz enega omrežja do drugega, glede na informacije iz omrežne plasti (L3);
20.
‚omrežno stikalo‘ pomeni omrežno napravo, katere primarna funkcija je filtriranje, posredovanje in distribucija okvirjev na namembni naslov vsakega okvirja. Vsa stikala delujejo vsaj na povezovalni plasti (L2);
21.
‚brezžična dostopna točka‘ pomeni napravo, katere primarna funkcija je zagotavljanje povezljivosti IEEE 802.11 (Wi-Fi) več odjemalnikom.“;
2.
Priloga I se spremeni:
(a)
doda se nova točka 3:
„3. PORABA ELEKTRIČNE ENERGIJE V OMREŽNEM STANJU PRIPRAVLJENOSTI
Za omrežne televizorje veljajo naslednje zahteve:
1.
Od 1. januarja 2015:
(a)
Možnost deaktiviranja brezžičnih omrežnih povezav
Če se omrežni televizor lahko poveže na brezžično omrežje, mora imeti uporabnik možnost deaktivirati povezave na brezžično omrežje. Ta zahteva ne velja za izdelke, ki za svoje delovanje potrebujejo eno samo brezžično omrežje in nimajo povezave na žično omrežje.
(b)
Upravljanje porabe energije pri omrežnih televizorjih
Omrežni televizorji zagotavljajo funkcijo z naslednjimi značilnostmi:
Po največ 4 urah v stanju vključenosti, ki sledi zadnji interakciji z uporabnikom in/ali menjavi kanala, se televizor samodejni preklopi iz stanja vključenosti v omrežno stanje pripravljenosti ali drugo stanje, v katerem poraba energije ne presega veljavnih zahtev za omrežno stanje pripravljenosti.
Televizorji pred samodejnim preklopom iz stanja vključenosti v ustrezna stanja/načine prikažejo opozorilno sporočilo. Ta funkcija je privzeta.
V omrežnem stanju pripravljenosti lahko funkcija upravljanja porabe energije televizor samodejno preklopi v stanje pripravljenosti ali stanje izključenosti ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo energije za stanje izključenosti in/ali pripravljenosti.
Funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija je na voljo za vsa omrežna vrata omrežnega televizorja.
Funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija se aktivira, razen če so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana. V navedenem primeru se funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija aktivira, če so aktivirana katera koli omrežna vrata.
(c)
Omrežni televizor, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana.
(d)
Poraba energije v omrežnem stanju pripravljenosti
Poraba energije televizorja s funkcijami HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero ga preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 12,00 W.
Poraba energije televizorjev brez funkcij HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jih preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 6,00 W.
2.
Od 1. januarja 2017:
Naslednje določbe veljajo dodatno k zahtevam iz točk 1(a) in 1(b):
(a)
Omrežni televizor, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa žična omrežna vrata izključena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana.
(b)
Omrežni televizor izpolnjuje določbe iz točke 2(2)(d), ko so vsa žična omrežna vrata izključena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana.
(c)
Poraba energije v omrežnem stanju pripravljenosti:
Poraba energije televizorja s funkcijami HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero ga preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 8,00 W.
Poraba energije televizorjev brez funkcij HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jih preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 3,00 W.
3.
Od 1. januarja 2019:
Za omrežne televizorje, ki niso oprema HiNA, ali televizorje brez funkcij HiNA, veljajo dodatno k zahtevam iz točk 1(a), 1(b), 2(a), 2(b) in 2(c) naslednje določbe:
poraba energije televizorjev brez funkcij HiNA v omrežnem stanju pripravljenosti, v katero jih preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, ne sme presegati 2,00 W.“;
(b)
točka 3 postane točka 4;
(c)
točka 4 postane točka 5;
(d)
točka 5 postane točka 6;
(e)
točki 5(1) (novi točki 6(1)) se po točki (d) doda nova točka (e):
„(e)
za omrežno stanje pripravljenosti
-
število in tip omrežnih vrat in, razen v primeru brezžičnih omrežnih vrat, kje na televizorju se ta vrata nahajajo; zlasti mora biti navedeno, ali ista fizična omrežna vrata obsegajo enega ali več tipov omrežnih vrat,
-
ali so bila vsa omrežna vrata pred dobavo deaktivirana,
-
ali se televizor uvršča med televizorje s funkcijami HiNA; če ni informacij, velja, da televizor ni oprema HiNA ali televizor s funkcijami HiNA;“;
(f)
točki 5(1) (novi točki 6(1)) se po novi točki (e) doda nova točka (f):
„(f)
za vsak tip omrežnih vrat:
-
privzeto časovno obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija preklopi televizor v omrežno stanje pripravljenosti,
-
sprožilec, ki se uporabi za ponovni vklop opreme,
-
specifikacije glede (najvišje) zmogljivosti,
-
(najvišjo) porabo energije televizorja v omrežnem stanju pripravljenosti, v katerega ga preklopi funkcija upravljanja porabe ali podobna funkcija, če se za daljinsko aktiviranje uporabljajo samo ta vrata.
Če ni informacij, velja, da televizor ni omrežni televizor;“;
(g)
točka 5(1)(e) postane nova točka 6(1)(g);
(h)
v točki 5(2) (novi točki 6(2)) se druga alinea nadomesti z naslednjim:
„-
za vsako stanje pripravljenosti in/ali izključenosti in omrežno stanje pripravljenosti podatki o porabi električne energije v vatih, zaokroženi na dve decimalni mesti,“;
3.
v Prilogi II se točka 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Meritve porabe električne energije v stanju pripravljenosti/izključenosti in omrežnem stanju pripravljenosti
Meritve porabe električne energije, navedene v delih 2 in 3 Priloge I, morajo izpolnjevati vse naslednje pogoje:
Poraba električne energije, ki je navedena v točkah 2(1)(a), 2(1)(b), 2(2)(a), 2(2)(b), 3(1)(d) in 3(2)(c), se določi na podlagi zanesljivega, točnega in ponovljivega merilnega postopka ob upoštevanju splošno priznanega zadnjega stanja tehničnega razvoja.“;
(4)
Priloga III se nadomesti z naslednjim:
„PRILOGA III
POSTOPEK PREVERJANJA
A. Postopek preverjanja za zahteve, določene v delih 1, 2, 4 in 5 Priloge I
1.
Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) organi držav članic izvajajo naslednji postopek preverjanja za zahteve iz delov 1, 2, 4 in 5 Priloge I.
Organi držav članic preskusijo en televizor.
Za model velja, da izpolnjuje določbe iz Priloge I, če:
(a)
rezultat porabe električne energije v stanju delovanja ne presega veljavne mejne vrednosti iz točk 1 in 2 dela 1 Priloge I za več kot 7 % in
(b)
rezultati za stanje izključenosti/pripravljenosti, kot je primerno, ne presegajo veljavnih mejnih vrednosti iz točk 1(a) in (b) ter 2(a) in (b) dela 2 Priloge I za več kot 0,10 W ter
(c)
rezultat razmerja najvišje svetilnosti, določenega v delu 5 Priloge I, ni nižji od 60 %.
Če se rezultati iz točke 1(a) ali 1(b) ali 1(c) ne dosežejo, se preskusijo tri dodatne enote istega modela.
2.
Po preskusu treh dodatnih enot istega modela za model velja, da izpolnjuje zahteve iz Priloge I, če:
(a)
povprečje rezultatov porabe električne energije v stanju delovanja za navedene tri enote ne presega veljavne mejne vrednosti iz točk 1 in 2 dela 1 Priloge I za več kot 7 % in
(b)
povprečje rezultatov za navedene tri enote v stanju izključenosti/pripravljenosti, kot je primerno, ne presega veljavnih mejnih vrednosti iz točk 1(a) in (b) ter 2(a) in (b) dela 2 Priloge I za več kot 0,10 W ter
(c)
povprečje rezultatov za razmerje najvišje svetilnosti, določeno v delu 5 Priloge I, za navedene tri enote ni nižje od 60 %.
Če se ne dosežejo rezultati iz točk 2(a), 2(b) in 2(c), za model velja, da ne izpolnjuje zahtev.
B. Postopek preverjanja za zahteve, določene v delu 3 Priloge I
Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES organi držav članic izvajajo naslednji postopek preverjanja za ustrezne zahteve iz točk 1(d) in 2(c) dela 3 Priloge I. Potem ko so deaktivirali in/ali izključili, kot je primerno, vsa omrežna vrata enote, uporabijo spodaj navedeni veljavni postopek.
Organi držav članic preskusijo posamično enoto, kot sledi:
Če ima televizor, kot je navedeno v tehnični dokumentaciji, en tip omrežnih vrat in če je na voljo dvoje ali več vrat tega tipa, se ena od teh vrat izberejo naključno in se priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat. Kadar obstaja več brezžičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala brezžična vrata deaktivirajo, če je možno. Kadar za preverjanje zahtev iz točke 2 Priloge I obstaja več žičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala omrežna vrata deaktivirajo, če je možno. Če so na voljo samo ena omrežna vrata, se priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat.
Enota se preklopi v stanje vključenosti. Ko enota v stanju vključenosti primerno deluje, lahko preide v omrežno stanje pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se televizorju skozi omrežna vrata posreduje ustrezen sprožilec in preveri se, ali se ponovno vključi.
Kjer ima televizor, kot je navedeno v tehnični dokumentaciji, več kot en tip omrežnih vrat, se za vsak tip omrežnih vrat ponovi naslednji postopek. Če je na voljo dvoje ali več omrežnih vrat istega tipa, se za vsak tip naključno izberejo ena vrata in ta vrata so priključena na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat.
Če so za določen tip omrežnih vrat na voljo samo ena vrata, se ta vrata priključijo na ustrezno omrežje, ki ustreza maksimalnim specifikacijam vrat. Če je možno, se brezžična vrata, ki niso v uporabi, deaktivirajo. Če je možno, se v primeru preverjanja zahtev iz točke 3 Priloge II žična omrežna vrata, ki niso v uporabi, deaktivirajo.
Enota se preklopi v stanje vključenosti. Ko enota v stanju vključenosti primerno deluje, lahko preide v omrežno stanje pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se televizorju skozi omrežna vrata posreduje ustrezen sprožilec in preveri se, ali se ponovno vključi.
Če si dva ali več tipov (logičnih) omrežnih vrat deli ena fizična omrežna vrata, se ta postopek ponovi za vsak tip logičnih omrežnih vrat, medtem ko so ostala logična omrežna vrata logično izključena.
Model se šteje kot skladen s to uredbo, če rezultati za vsak tip omrežnih vrat ne presežejo mejne vrednosti za več kot 7 %.
V nasprotnem primeru se preskusijo še tri dodatne enote. Model velja kot skladen s to uredbo, če povprečje rezultatov zadnjih treh preskusov za vsak tip omrežnih vrat ne preseže mejne vrednosti za več kot 7 %.
V nasprotnem primeru se šteje, da model ni skladen.
V enem mesecu po sprejemu odločitve o neskladnosti modela organi držav članic zagotovijo organom drugih držav članic in Komisiji rezultate preskusov in druge pomembne informacije.
C. Preverjanje skladnosti
Organi držav članic za namene ocenjevanja skladnosti z zahtevami uporabijo postopek iz Priloge II ter zanesljive, natančne in ponovljive merilne postopke ob upoštevanju najsodobnejših splošno priznanih merilnih metod, vključno z metodami iz dokumentov, katerih referenčne številke so v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 22. avgusta 2013