РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/501
z dne 24. marca 2015
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju z državami članicami,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 26. junija 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).
(2)
Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 13. maja 2014 vložil Eurofer („pritožnik“) v imenu proizvajalcev hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, ki so se pritožili. Pritožnik predstavlja približno 50 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.
(3)
Komisija je 14. avgusta 2014 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK v Unijo in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).
1.2 Registracija
(4)
Komisija je 15. decembra 2014 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 (4) o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se uporablja od 17. decembra 2014.
1.3 Zainteresirane strani
(5)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajske in tajvanske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. O začetku preiskave je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“) in jih prav tako povabila k sodelovanju. Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) uporabiti ZDA v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.
(6)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(a) Vzorčenje
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
Vzorčenje proizvajalcev Unije
(8)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pri tem je upoštevala obseg njihove proizvodnje. Vzorec je tako vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 50 % obsega proizvodnje. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni bilo, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
Vzorčenje uvoznikov
(9)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(10)
Zahtevane informacije je predložilo 31 nepovezanih uvoznikov, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.
(11)
Prejete so bile pripombe v zvezi z lastniško strukturo enega od izbranih uvoznikov. Zainteresirane strani so trdile, da eden od uvoznikov ne bi smel biti vključen v vzorec, ker je povezan s proizvajalcem Unije. Vendar v obdobju preiskave ta uvoznik ni bil povezan z nobenim proizvajalcem Unije, ampak se je z njim povezal šele pozneje. Poleg tega izraz „nepovezan uvoznik“ pomeni, da uvoznik ni povezan s proizvajalcem izvoznikom. Lahko pa je povezan s proizvajalcem Unije.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Tajvanu pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavnike Tajvana v EU pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.
(13)
Zahtevane informacije je zagotovilo devet domnevnih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov (od katerih so trije povezani) na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri reprezentativnega vzorca. Pripomb ni bilo.
(14)
Preiskava je pokazala, da dve vzorčeni družbi in dve sodelujoči družbi, ki nista bili izbrani v vzorec, ne ustrezajo opredelitvi proizvajalca izvoznika, saj delujejo samo kot storitveni center in zadevni izdelek uporabljajo kot proizvodni vložek. Ugotovljeno je bilo, da te družbe nimajo obrata za vroče ali hladno valjanje in da je njihova dodana vrednost manjša od stroškov njihovega vložka. Dejansko kupujejo in prodajajo različne vrste zadevnega izdelka (glej uvodne izjave 26 do 28).
(15)
Vendar je ena od teh družb povezana z enim od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila v preiskavi obravnavana kot del navedene skupine družb. Vzorec, ki je ostal po izključitvi družbe, ki ni izpolnjevala opredelitve proizvajalca izvoznika, predstavlja vsaj približno 48 % celotnega obsega izvoza iz Tajvana v Unijo in približno 80 % domače prodaje v Tajvanu. Zato je bil vzorec še vedno reprezentativen.
(16)
Drugih treh družb Komisija ni upoštevala pri izračunu posamezne stopnje dampinga in stopnje odprave škode. Zato zanje stopnja dajatve ni bila določena.
Individualna preiskava
(17)
En proizvajalec izvoznik v Tajvanu je zahteval individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, ki mu je bila odobrena.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK
(18)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.
(19)
Zahtevane informacije je zagotovilo osem proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih družb, ki so del dveh skupin, na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.
(b) Obrazci zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) za proizvajalce izvoznike v LRK
(20)
Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO vsem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so bili izbrani v vzorec, in nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zaprositi za individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, znanemu združenju proizvajalcev izvoznikov in organom LRK. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni zahteval TGO.
(c) Vprašalnik
(21)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim kitajskim in tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zahtevati individualno preiskavo, proizvajalcem v dveh možnih primerljivih državah ter vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili.
(22)
Odgovore nanje je prejela od štirih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, štirih vzorčenih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema, za katera se je izkazalo, da nista proizvajalca izvoznika), enega tajvanskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, dveh proizvajalcev v ZDA (primerljiva država), štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, štirih vzorčenih nepovezanih uvoznikov in šestih uporabnikov.
(d) Preveritveni obiski
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
Proizvajalci Unije
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija,
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios in Madrid, Španija,
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija.
Povezan storitveni center družbe Acciai Speciali Terni S.P.A.:
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italija.
Pritožnik
-
Eurofer, Brussels, Belgija.
Proizvajalci izvozniki v Tajvanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city,
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city,
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city,
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city,
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city.
Proizvajalci izvozniki v LRK
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan city.
Povezani uvoznik v Uniji
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemčija.
(24)
Proizvajalci izvozniki, združenja in uvozniki so bili zaslišani pred Komisijo in pred pooblaščencem za zaslišanje.
1.4 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(25)
Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(26)
Zadevni izdelek so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani, brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89 („zadevni izdelek“).
(27)
Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla se uporabljajo v različne namene, na primer pri proizvodnji gospodinjskih aparatov (na primer notranjosti pralnih strojev in pomivalnih strojev), varjenih cevi in medicinskih pripomočkov ter v živilskopredelovalni in avtomobilski industriji.
(28)
Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.
2.2 Podobni izdelek
(29)
Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, ter hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah ter primerljivi državi, imajo v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, proizvedeni v zadevnih državah in prodani za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
2.3 Zahtevki glede obsega izdelka
(30)
Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba nekatere vrste izdelkov (vključno s tankimi in natančnimi trakovi) izključiti iz obsega preiskave, saj proizvajalci Unije ne morejo v celoti oskrbeti teh tržnih segmentov. Vendar je industrija Unije dokazala, da lahko te tržne segmente oskrbi v celoti.
(31)
V zvezi z natančnimi trakovi so te strani trdile tudi, da se je Generalni direktorat Evropske komisije za konkurenco v svoji analizi zadeve o združitvi Outokumpu/INOXUM odločil, da bo to vrsto izdelka izključil z ustreznega trga proizvodov (5). Opredelitev trga v zadevi o združitvi je osredotočena na zamenljivost pri povpraševanju in ponudbi. V primeru protidampinga je trg opredeljen na podlagi fizičnih lastnosti izdelka v preiskavi. Zato se v takem primeru vrste izdelkov lahko razlikujejo po nekaterih parametrih (širini, toleranci, mehanskih lastnostih). Poleg tega je bila ta vrsta izdelka že od začetka vključena v preiskavo, saj je bil v okviru ugotavljanja reprezentativnosti vzpostavljen stik s proizvajalci natančnih trakov v Uniji.
(32)
Zato je Komisija zahtevek zavrnila in ni spremenila obsega izdelka v preiskavi.
3. DAMPING
3.1 LRK
3.1.1 Normalna vrednost
3.1.1.1 Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(33)
Komisija na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) navedene uredbe za proizvajalce izvoznike v LRK, ki so trdili in dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe in bi se jim zato TGO lahko odobrila.
(34)
Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. Nihče od njih ni zahteval TGO.
3.1.1.2 Primerljiva država
(35)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.
(36)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno primerljivo državo uporabiti ZDA, in jih pozvala, naj predložijo pripombe.
(37)
Komisija je stopila v stik s številnimi možnimi primerljivimi državami (Indijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Tajvanom in ZDA) in na podlagi prejetih informacij 32 znanih proizvajalcev podobnih izdelkov v Južni Afriki, Južni Koreji in ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije. Ker od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobene informacije, se Indija ni mogla upoštevati kot možna primerljiva država. Tajvan sodeluje v isti preiskavi, zato so bile informacije, ki so jih zagotovili proizvajalci v preiskavi, upoštevane.
(38)
V ZDA sta na vprašalnik za proizvajalce iz primerljive države odgovorila samo dva proizvajalca. Zato je morala Komisija izbirati med ZDA in Tajvanom.
(39)
V ZDA so vsaj štirje veliki proizvajalci podobnih izdelkov (vsi so vertikalno integrirani razen enega), pri čemer sta celotna proizvodnja in potrošnja primerljivi s tistima v LRK. V Tajvanu je poleg večje vertikalno integrirane skupine proizvajalcev, ki usmerja trg, tudi nekaj manjših neintegriranih proizvajalcev. Proizvodni proces v ZDA je podoben proizvodnemu procesu v Tajvanu in proizvodnemu procesu vsaj nekaterih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Surovine, ki se uporabljajo v ZDA in v Tajvanu, so večinoma enake. V ZDA veljajo protidampinške dajatve za Japonsko, Južno Korejo in Tajvan, v Tajvanu pa za LRK in Južno Korejo. Kljub temu je uvoz podobnega izdelka v ZDA in Tajvan znaten, saj je v obdobju preiskave predstavljal približno 17 % skupne potrošnje ZDA in 37 % skupne potrošnje Tajvana. Večje države izvoznice v ZDA so Mehika, LRK, Tajvan, Francija, Finska, Japonska in Nemčija, v Tajvan pa LRK, Južna Koreja, Japonska, Finska in Vietnam.
(40)
Glede na te okoliščine se ZDA štejejo za primernejšo primerljivo državo iz dveh ključnih razlogov:
(i)
trg v ZDA zelo konkurenčen, medtem ko trg in cene hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Tajvanu v veliki meri usmerja ena skupina družb;
(ii)
domači trg v Tajvanu je bistveno manjši kot v LRK in ZDA.
(41)
Zainteresirane strani so nasprotovale uporabi ZDA kot primerljive države večinoma zaradi domnevno drugačnega proizvodnega procesa in različnih vrst surovin, ki jih uporabljajo v proizvodnji. Zato so trdile, da je Tajvan, ki je prav tako v preiskavi, primernejša primerljiva država kot ZDA.
(42)
Komisija je v tej fazi sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
3.1.1.3 Normalna vrednost (primerljiva država)
(43)
Informacije, prejete od sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.
(44)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje dveh sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka vsakega vzorčenega kitajskega proizvajalca izvoznika neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za oba sodelujoča proizvajalca ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen.
(45)
Komisija je za vzorčene proizvajalce izvoznike naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.
(46)
Nato je Komisija v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.
(47)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:
(i)
če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in
(ii)
če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(48)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. Komisija je upoštevala vse transakcije, sporočene kot domača prodaja, saj ni bilo nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti, da so bile za domačo potrošnjo.
(49)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:
(i)
če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(ii)
če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
3.1.2 Izvozna cena
(50)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so za izvoz v Unijo prodajali neposredno neodvisnim strankam, en proizvajalec izvoznik pa je prodajal prek povezane družbe uvoznice.
(51)
Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek za izvoz prodajali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.
(52)
Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek za izvoz v Unijo prodajal prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA-stroški“), ter za nastali dobiček.
3.1.3 Primerjava
(53)
Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.
(54)
Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.
3.1.4 Stopnje dampinga
(55)
Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave 43 do 49) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.
(56)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Preglednica 1
Stopnje dampinga, LRK
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenega za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(58)
Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 30,0 %.
(59)
Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.
(60)
Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.
(61)
Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Preglednica 2
Stopnje dampinga, LRK
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Druge sodelujoče družbe
30,0
Vse druge družbe
34,9
3.2 Tajvan
3.2.1 Normalna vrednost
(62)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija za preiskovane proizvajalce izvoznike šteje proizvajalce izvoznike, ki so bili izbrani v vzorec, in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(63)
Komisija je ugotovila, da je domača prodaja, o kateri so poročali preiskovani proizvajalci izvozniki, vključevala znatne količine podobnega izdelka, prodanega distributerjem za nadaljnji izvoz. Izračun na podlagi podatkov o proizvodnji, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, ter statističnih podatkov o uvozu in izvozu podobnih izdelkov v Tajvanu je potrdil, da je domača prodaja, o kateri so poročali sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključevala približno 50 % posrednega izvoza, ki ni bil za domačo potrošnjo.
(64)
Komisija je ugotovila tudi, da na domačem trgu v Tajvanu obstaja sistem popustov. Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je pojasnil, da je bil ta sistem ustvarjen za spodbudo lokalnim storitvenim centrom (distributerjem), ki so svoje izdelke iz nerjavnega jekla izvažali. Ker so vsi distributerji mesečno obveščeni o cenah, vključno s popusti, ki jih glavna proizvajalca določita na domačem trgu, četudi drugi proizvajalci svojim strankam ne nudijo popusta, je na določanje cen blaga za domači trg in blaga za izvoz močno vplival tajvanski sistem oblikovanja cen.
(65)
Glede na ugotovitve v okviru preveritev na kraju samem se je od treh proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da ponovno proučijo prodajo na domačem trgu v Tajvanu, o kateri so poročali, in izvzamejo vso prodajo, ki ni bila za domačo potrošnjo. Vendar so ti potrdili samo, da niso bili seznanjeni s končnim namembnim krajem podobnega izdelka, ki ga prodajajo svojim strankam.
(66)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 in da bi Komisija zagotovila, da je normalna vrednost temeljila na cenah, določenih samo za domačo potrošnjo, je pri izračunu začasne stopnje dampinga uporabila konservativen pristop in upoštevala evidentirano prodajo končnim uporabnikom v Tajvanu. Komisija je za končnega uporabnika štela vsak subjekt, ki je nadalje preoblikoval podobni izdelek v drug izdelek, ki ni bil več podobni izdelek. Prodaja distributerjem ali trgovcem je bila izključena iz domače prodaje, ker je Komisija med preiskavo ugotovila, da je eden od glavnih distributerjev v Tajvanu, ki je od svojih dobaviteljev kupil velik obseg podobnega izdelka, sporočenega kot domača prodaja, izvozil večino obsega nakupa.
(67)
Na podlagi tega je bilo za vse preiskovane proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.
(68)
Komisija je za preiskovane proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.
(69)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki so jih prodajali preiskovani proizvajalci izvozniki na njihovem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativni. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo.
(70)
Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.
(71)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:
(i)
če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in
(ii)
če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(72)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.
(73)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:
(i)
če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(ii)
če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
(74)
Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo za nekatere vrste izdelkov nekaj domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. Zato je bila normalna vrednost, kadar so bili pogoji iz uvodne izjave 71 izpolnjeni, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave, kadar ti pogoji niso bili izpolnjeni, pa kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. Ker prodaje podobnega izdelka ni bilo ali je ni bilo dovolj oziroma kadar v običajnem poteku trgovine prodaja ni bila ugotovljena, je Komisija normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(75)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:
(i)
tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) preiskovanih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; in
(ii)
tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave preiskovani proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.
(76)
Za enega preiskovanega proizvajalca izvoznika so se stroški proizvodnje prilagodili. Ker je znatno količino vložkov, uporabljenih pri proizvodnji podobnega izdelka, zagotovil povezani dobavitelj, je Komisija stroške nakupa teh vložkov nadomestila s stroški, ki jih je imel preiskovani proizvajalec izvoznik pri njihovi proizvodnji.
(77)
Komisija je za istega proizvajalca izvoznika ugotovila tudi, da je bila prilagoditev za vrednost odpadkov šteta dvakrat, ker se je količina vložkov, pretvorjenih v končne izdelke, upoštevala brez odpadkov. Komisija je zato zavrnila odštetje vrednosti odpadkov od stroška proizvodnje končnega izdelka.
(78)
Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelkov, ki sploh niso bili prodani na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovine prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje PSA-stroškov in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine.
3.2.2 Izvozna cena
(79)
Preiskovani proizvajalci izvozniki so zadevni izdelek za izvoz prodali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek neodvisnih distributerjev v Tajvanu. Zato je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
3.2.3 Primerjava
(80)
Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno preiskovanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.
(81)
Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.
(82)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki niso uporabljali menjalnih tečajev iz protidampinških vprašalnikov, ki so jim bili poslani pred preveritvenimi obiski. Komisija je zato na podlagi tečajev iz vprašalnikov ponovno izračunala vrednosti transakcij.
3.2.4 Stopnje dampinga
(83)
Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za preiskovane proizvajalce izvoznike, vključno z dvema povezanima vzorčenima družbama in eno, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.
(84)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Preglednica 3
Stopnje dampinga, Tajvan
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individualna preiskava)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(86)
Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 10,9 %.
(87)
Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge družbe v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih družb v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.
(88)
Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni družbe z najvišjo stopnjo dampinga.
(89)
Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Preglednica 4
Stopnje dampinga, Tajvan
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation
10,9
Druge sodelujoče družbe
10,9
Vse druge družbe
12,0
4. ŠKODA
4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(90)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet znanih proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(91)
Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 3 milijone ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, in podatki iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Največji proizvajalec v Uniji ni sodeloval in ni nasprotoval pritožbi. V preiskavi je sodelovalo šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
(92)
Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba enega proizvajalca Unije izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je uvozil znatne količine zadevnega izdelka. Vendar je uvoz proizvajalca Unije iz zadevnih držav predstavljal manj kot 5 % celotnega uvoza zadevnega izdelka in manj kot 2 % njegovega obsega prodaje v Uniji. Zato se v tej fazi vztraja, da je ta proizvajalec Unije sodil v industrijo Unije.
(93)
Zainteresirane strani so trdile, da vzorec ni reprezentativen, če vanj ni vključen največji proizvajalec Unije. Kot je bilo že navedeno, vzorčeni štirje proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec reprezentativen. V vsakem primeru se največji proizvajalec ni javil.
4.2 Potrošnja Unije
(94)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov o obsegu prodaje proizvodnje industrije Unije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije in podatkov o obsegu uvoza na trgu Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.
(95)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 5
Potrošnja Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Potrošnja Unije (v tonah)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeks
100
103
103
104
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba, Eurostat.
(96)
Potrošnja Unije se je v celotnem zadevnem obdobju nenehno večala in se povečala za 4 %.
4.3 Uvoz iz zadevnih držav
4.3.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(97)
Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno.
(98)
Stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz LRK in Tajvana, je bila višja od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. V obdobju preiskave je bil tržni delež Tajvana 5,1 %, tržni delež LRK pa 4,3 %.
(99)
Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz LRK in Tajvana ter podobnim izdelkom so bili podobni. Zlasti so uvoženi izdelki konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker vsi izdelki izpolnjujejo enake svetovne standarde in so zato izmenljivi. Poleg tega se prodajajo po enakih prodajnih poteh in podobnim kategorijam strank.
(100)
Tajvansko združenje za jeklarstvo in železarstvo (Taiwan Steel & Iron Industries Association, „TSIIA“) je dejalo, da Komisija učinkov dampinškega uvoza iz LRK in Tajvana ne bi smela oceniti kumulativno. Trdilo je, da četudi se hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla po osnovni uredbi štejejo za podobne, tajvanska prodaja na trgu Unije ne poteka pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot kitajski uvoz. Ti izdelki naj bi se večinoma razlikovali po vrsti in kakovosti, pri čemer so tajvanski višje kakovosti.
(101)
Trditev v zvezi z različnimi vrstami se nanaša samo na posebne izdelke, ki predstavljajo manj kot 1 % uvoza. Ker vsi izdelki (iz EU, kitajski in tajvanski) izpolnjujejo enake svetovne standarde in ni bilo vloženih zahtevkov glede ocene razlik med fizikalnimi lastnostmi podobnega izdelka, proizvedenega v Uniji, in uvoženih izdelkov, je ta trditev neutemeljena. Zato je bila zavrnjena.
(102)
Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz LRK in Tajvana pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.
4.3.2 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
(103)
Komisija je določila obseg uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o obsegu uvoza. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.
(104)
Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg uvoza in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeks
100
170
155
254
Tržni delež (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeks
100
165
151
243
Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeks
100
136
104
132
Tržni delež (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeks
100
133
101
127
Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeks
100
147
120
170
Tržni delež (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeks
100
143
116
163
Vir: Eurostat.
(105)
Kumuliran uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 70 %, in sicer s 184 140 ton na 312 517 ton. Uvoz se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal, razen v letu 2012, ko je bil obseg uvoza večji kot v letu 2010, vendar pod ravnjo v letu 2011.
(106)
Kumulativni tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal za 63 %, in sicer s 5,8 % na 9,5 %. Podobno kot obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal tudi tržni delež, razen v letu 2012.
4.3.3 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
(107)
Komisija je določila cene uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o vrednosti in obsegu uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi odgovorov na vprašalnik, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, vzorčeni proizvajalci izvozniki in proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena individualna preiskava iz uvodne izjave 17.
(108)
Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 7
Uvozne cene
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
LRK (EUR/tono)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeks
100
105
104
92
Tajvan (EUR/tono)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeks
100
106
94
84
Zadevni državi (EUR/tono)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeks
100
106
98
87
Vir: Eurostat.
(109)
Uvozne cene LRK in Tajvana so se med letoma 2010 in 2011 najprej zvišale za 6 odstotnih točk. Nato so se znižale za 19 odstotnih točk, skupaj pa za 13 %. Uvozne cene LRK in Tajvana so se gibale podobno, razen v letu 2012, ko so bile za LRK še vedno primerljivo visoke, za Tajvan pa že primerljivo nizke. Med letom 2012 in obdobjem preiskave so se cene v obeh državah nadalje znižale.
(110)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:
(i)
tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna; in
(ii)
ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov preiskovanih kitajskih in tajvanskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.
(111)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov, provizij in stroškov dobave. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevnih držav na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 9,6 % in 11,3 %.
(112)
Preiskava je pokazala, da proizvajalci izvozniki skoraj izključno prodajajo neodvisnim distributerjem ali storitvenim centrom za jeklarstvo, medtem ko je industrija Unije prodajala distributerjem, storitvenim centrom za jeklarstvo in končnim uporabnikom. Vendar v skladu s preiskavo naj ta razlika trgovinske ravni ne bi vplivala na cene. Nasprotno so neodvisni distributerji in storitveni centri za jeklarstvo trdili, da od proizvajalcev Unije ne dobijo ugodnejših prodajnih pogojev kot uporabniki.
4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
4.4.1 Splošne opombe
(113)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(114)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vzorčeni so bili štirje proizvajalci.
(115)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev, in podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.
(116)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.
(117)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(118)
Zainteresirane strani so trdile, da bi se morali podatki vzorčenih proizvajalcev Unije pri oceni škode uporabljati dosledno, namesto da se kazalniki delijo na makro- in mikroekonomske kazalnike. Dejale so, da je pritožnik manipuliral z ločeno analizo makro- in mikroekonomskih kazalnikov, saj je lahko vplival na zbiranje podatkov na makroekonomski ravni, odločitev o tem, ali je bil posamezen kazalnik makroekonomski ali mikroekonomski, pa je temeljila na razpoložljivosti informacij.
(119)
Komisija je makroekonomske kazalnike določila in analizirala, kot so bili ugotovljeni na ravni Unije in ne zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Glede makroekonomskih kazalnikov se meni, da celoviti podatki celotne industrije Unije, ki vključujejo tudi podatke vzorčenih družb, bolje izražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki le o delu industrije.
(120)
Podatki, ki jih je pritožnik zagotovil za oceno makroekonomskih kazalnikov, so se šteli za točne in zanesljive. Veljavnost podatkov se je preverila glede na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Zaradi argumentiranja bi analiza škode, v kateri bi se dosledno uporabili samo podatki, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, pokazala bolj negativno sliko makroekonomskih kazalnikov. Ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče ugotoviti, da je pritožnik namenoma zadržal informacije, da bi manipuliral z analizo škode. Zato ni razloga, da se informacije o makroekonomskih kazalnikih, ki jih je zagotovil pritožnik, ne bi upoštevale. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da bi bilo treba analizo vseh kazalnikov škode omejiti samo na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(121)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (na ravni hladnega valjanja) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 8
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeks
100
99
101
95
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeks
100
102
103
104
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
77
74
75
70
Indeks
100
97
98
92
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(122)
Obseg proizvodnje je bil med letoma 2010 in 2012 stabilen. Med letom 2012 in obdobjem preiskave se je kljub stabilnemu povpraševanju znatno zmanjšal za 6 odstotnih točk, skupaj pa za 5 %.
(123)
Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno povečala za 4 %. To majhno povečanje proizvodne zmogljivosti bi se lahko pripisalo boljšemu izkoristku strojev zaradi programov učinkovitosti, ki jih izvaja industrija Unije.
(124)
Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %. Znano je, da na dolgi rok 100-odstotna izkoriščenost zmogljivosti v industriji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla ni uresničljiva in trajnostna. Vendar je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju precej nižja od več kot 90-odstotne izkoriščenosti zmogljivosti, ki se šteje za uresničljivo v okviru dolgoročno trajnostne ravni proizvodnje. Ker je razlika med proizvodno zmogljivostjo in trajnostno dolgoročno ravnjo proizvodnje majhna, to ni moglo vplivati na trend zmanjševanja, ki ga je pokazala industrija Unije.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(125)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 9
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeks
100
100
103
100
Tržni delež (%)
84
81
84
80
Indeks
100
97
100
95
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(126)
Obseg prodaje industrije Unije je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen, nekoliko večji pa je bil le v letu 2012.
(127)
Ker se je potrošnja Unije v celotnem obravnavanem obdobju povečevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je dokaj stabilen obseg prodaje vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Podobno kot pri obsegu prodaje je bila tudi pri tržnem deležu slika za leto 2012 bolj pozitivna.
4.4.2.3 Rast
(128)
Kot je opisano zgoraj, je bil v celotnem obravnavanem obdobju obseg prodaje industrije Unije na rastočem trgu dokaj stabilen. Hkrati se je znatno povečal uvoz iz zadevnih držav. Posledično je rast trga za približno 140 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju skoraj izključno koristila uvozu iz zadevnih držav, katerega obseg se je v istem obdobju povečal za približno 128 000 ton. Zato industrija Unije od te rasti nikakor ni mogla imeti koristi.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(129)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Zaposlenost in produktivnost
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeks
100
98
94
89
Produktivnost (ton/zaposleno osebo)
242
235
258
257
Indeks
100
97
107
106
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(130)
Število zaposlenih v industriji Unije se je v letu 2011 zmanjšalo za 2 odstotni točki, v letu 2012 za nadaljnje 4 odstotne točke in v obdobju preiskave še za 5 odstotnih točk, kar je jasno kazalo padajoči trend. Racionalizacija števila zaposlenih bi se lahko pripisala različnim načrtom „učinkovitosti“, ki jih izvajajo proizvajalci Unije, in zmanjšanju obsega proizvodnje.
(131)
Industrija hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla se na splošno šteje za kapitalsko intenzivno industrijo. Vendar je obseg zaposlenosti, ki ga zagotavlja industrija Unije, znaten. Poleg tega so stroški dela drugi najpomembnejši stroškovni dejavnik za surovinami in v povprečju predstavljajo približno 10-15 % vseh stroškov. Zato je zaposlenost pomemben kazalnik škode za to industrijo.
(132)
Produktivnost industrije Unije se je v letu 2011 nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 odstotne točke, v letu 2012 se je povečala za 10 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa zmanjšala za 1 odstotno točko. Skupno se je v obravnavanem obdobju kljub čedalje manjšemu številu zaposlenih povečala za 6 odstotnih točk, in sicer z 242 ton na zaposlenega na 257 ton na zaposlenega, kar je kazalo na večjo učinkovitost.
4.4.2.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(133)
Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav je znatno vplivala na industrijo Unije.
(134)
To je druga protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Uvoz enakega proizvoda s poreklom iz LRK, Južne Koreje in Tajvana je že bil preiskovan v obdobju 2008-2009 (6). Čeprav po tej preiskavi protidampinški ukrepi niso bili uvedeni, je bil že takrat začasno ugotovljen obstoj dampinga (7).
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(135)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 11
Prodajne cene v Uniji
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeks
100
106
97
89
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeks
100
104
96
86
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(136)
Prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %. Cene v letu 2011 so se zvišale za 6 % in nato do konca obravnavanega obdobja znižale za 17 odstotnih točk.
(137)
Stroški proizvodnje na enoto so za celotno proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (vključno z blagom, ki se je sčasoma izvozilo) v glavnem sledili trendu prodajnih cen in se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 14 %. Vendar prodajne cene in stroški proizvodnje na enoto zaradi časovne razlike med proizvodnjo in prodajo niso neposredno primerljivi. Ker je povprečna raven zalog industrije Unije predstavljala približno 15 % prihodkov od prodaje, je v povprečju med proizvodnjo in prodajo skoraj dvomesečni časovni zamik.
(138)
Na splošno so proizvodni stroški in prodajne cene odvisni od gibanja stroškov surovin, večinoma kroma in niklja. Cene, ki jih določa industrija Unije, temeljijo na tako imenovanem mehanizmu „dodatne dajatve na zlitine“. Ta določa, da so cene sestavljene iz fiksne „osnovne cene“ in „dodatne dajatve na zlitine“, ki nihajo glede na kemično sestavo vrste jekla in kotiranja zlitin na londonski borzi kovin („LME“). Zato so cene vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin.
(139)
Zainteresirane strani so predlagale, da se trend prodajnih cen industrije Unije analizira brez upoštevanja „dodatne dajatve na zlitine“. Ker industrija Unije ne vpliva na ceno niklja, so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati samo „osnovno ceno“.
(140)
Skupna cena je sestavljena iz osnovne cene in dodatne dajatve na zlitine, pri čemer so stranke običajno seznanjene s to razdelitvijo. Vendar je preiskava pokazala, da v obdobju preiskave ta dva elementa cene običajno nista bila navedena ločeno na računu. V takih primerih ta elementa v trgovinskih dokumentih, ki so po datumu starejši od računa, kot je naročilo ali potrditev naročila, običajno nista navedena ločeno.
(141)
Zato je bilo gibanje osnovne cene analizirano na podlagi javno dostopnih informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani. Ta informacija vsebuje podrobno razčlembo skupne cene, ki se za osnovne izdelke vrste 304 (8) v Nemčiji (9) vračunajo v osnovno ceno in dodatno dajatev na zlitine. Medtem ko je dodatna dajatev na zlitine nihala v skladu z gibanjem stroškov surovin, se je osnovna cena v celotnem obravnavanem obdobju nenehno nižala in se znižala za približno 20 %, in sicer s približno 1 200 EUR/tono v letu 2010 na 1 000 EUR/tono v obdobju preiskave. Čeprav stopnja znižanja morda ni nujno reprezentativna za vse izdelke in vse proizvajalce Unije, obseg zmanjšanja podpira ugotovitev, da sta raven dodatne dajatve na zlitine in raven osnovne cene sledila padajočemu trendu.
4.4.3.2 Stroški dela
(142)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 12
Povprečni stroški dela na zaposlenega
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeks
100
102
105
108
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(143)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v celotnem obravnavanem obdobju višali in se med letom 2010 in obdobjem preiskave skupno zvišali za 8 %.
4.4.3.3 Zaloge
(144)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 13
Zaloge
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeks
100
99
86
93
Končne zaloge kot odstotek proizvodnje
15
16
14
15
Indeks
100
103
90
99
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(145)
Obseg zalog je bil med letoma 2010 in 2011 dokaj stabilen, nato se je leta 2012 zmanjšal za 13 odstotnih točk in se v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer za 7 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Ker je proizvodnja večinoma po naročilu, zaloge v tej industriji niso pomemben kazalnik.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(146)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 14
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeks
- 100
- 214
- 330
- 253
Denarni tok (v mio. EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indeks
- 100
54
- 5
- 20
Naložbe (v mio. EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeks
100
91
85
83
Donosnost naložb (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeks
- 100
- 246
- 370
- 269
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(147)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna - med letoma 2010 in 2012 se je zmanjšala za 1,5 odstotne točke, v obdobju preiskave pa se je nekoliko povečala, in sicer za 0,5 odstotne točke na - 1,6 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 141, je bila negativna dobičkonosnost večinoma posledica neprekinjenega zniževanja osnovne cene in ne nihanja cen surovin, kot je nikelj.
(148)
Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v treh od štirih obravnavanih let negativen - v letu 2011 se je povečal in se nato začel spet zmanjševati. Začasno izboljšanje v letu 2011 je bilo predvsem posledica zmanjšanja zalog polizdelkov.
(149)
Naložbe so pokazale trend zmanjševanja - v letu 2011 so se zmanjšale za 9 %, v letu 2012 za nadaljnjih 6 % in v obdobju preiskave še za 2 %. V obravnavanem obdobju so se skupno zmanjšale za 17 odstotnih točk.
(150)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V vseh obravnavanih letih je bila negativna. V letu 2011 se je zmanjšala za 146 % v letu 2012 za nadaljnjih 124 % in v obdobju preiskave dosegla - 3,1 %.
(151)
To je negativno vplivalo na vse štiri vzorčene proizvajalce pri zbiranju kapitala, saj jim banke zaradi negativnih številk o dobičkonosnosti financiranja niso odobrile. Zato so morali uporabiti sredstva, ki so jih zagotovile druge družbe v skupini.
4.4.4 Sklep o škodi
(152)
Večina kazalnikov škode industrije Unije je v obravnavanem obdobju pokazala negativen trend. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, kar je vodilo v 8-odstotno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Stabilen obseg prodaje na rastočem trgu je vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža. Zaposlenost se je zmanjšala za 11 %, stroški dela pa so se zvišali za 8 %. Naložbe so se zmanjšale za 17 %, medtem ko je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in je kazala trend poslabšanja.
(153)
Edina dejavnika škode, ki sta jasno pokazala nekoliko bolj pozitiven trend, sta proizvodna zmogljivost in produktivnost. Vsekakor je to povečanje proizvodne zmogljivosti skladno s povečanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Produktivnost se je večala zaradi zmanjšanja števila zaposlenih.
(154)
V letu 2011 oziroma 2012 je bilo gibanje nekaterih dejavnikov škode, kot so tržni delež, prodajne cene in stroški proizvodnje, začasno bolj pozitivno kot v predhodnem letu in se je nato ponovno zmanjšalo. Dobičkonosnost je bila negativna v vseh štirih letih, denarni tok pa v treh od štirih let.
(155)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
5. VZROČNA ZVEZA
(156)
Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, stroški energije, presežna zmogljivost in konkurenca znotraj Unije.
5.1 Učinki dampinškega uvoza
(157)
Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, hkrati pa se je obseg uvoza iz zadevnih držav povečal za 70 %, medtem ko je tržni delež industrije Unije pokazal trend zmanjševanja. Ugotovljeno je bilo, da se je vzorec, po katerem je uvoz tržni delež pridobil, industrija Unije pa izgubila, ujemal. V letu 2012 se je večanje tržnega deleža uvoza upočasnilo in se nadaljevalo v obdobju preiskave, prav tako pa se je v letu 2012 upočasnilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije in se nadaljevalo v obdobju preiskave. Zato je jasno, da je bil izgubljeni tržni delež industrije Unije v korelaciji s povečanjem dampinškega uvoza.
(158)
Uvozne cene iz zadevnih držav so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %. Cene industrije Unije so se v istem obdobju znižale za 11 %. V obdobju preiskave je dampinški uvoz iz zadevnih držav prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 9,6 %-11,3 % in s tem na industrijo Unije izvajal cenovni pritisk. Slednja zaradi gibanja cen čedalje večjega dampinškega uvoza blaga iz zadevnih držav ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža ali postati dobičkonosna.
(159)
Zainteresirane strani so trdile, da uvoženi izdelki iz zadevnih držav ne konkurirajo izdelkom, ki jih prodaja industrija Unije. Uvoz iz zadevnih držav naj bi zajemal pretežno tanke izdelke debeline pod 2 mm, medtem ko izdelke nad to debelino večinoma dobavlja industrija Unije. Dejstva, ugotovljena v preiskavi, te domneve niso potrdila. Proizvajalci izvozniki in industrija Unije prodajajo debele izdelke debeline nad 2 mm in tanke izdelke manjše debeline. Poleg tega je razmerje med debelimi in tankimi izdelki podobno ter znaša približno 30-35 % tako za industrijo Unije kot za vzorčene proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav.
(160)
Zainteresirane strani so trdile, da ni korelacije med ravnjo in cenami uvoza iz LRK ter dobičkonosnostjo industrije Unije. Zlasti so se sklicevale na zmanjšanje uvoza in stabilne cene iz LRK v obdobju 2011-2012, kar naj ne bi povzročilo znižanja povprečnih cen na trgu Unije. Hkrati so se izgube industrije Unije povečale, obseg prodaje pa je bil dokaj stabilen.
(161)
Vendar je ta analiza selektivno osredotočena samo na dve posamezni leti in ne na celotno obravnavano obdobje. Analiza celotnega obdobja je jasno pokazala, da je občutno povečanje dampinškega uvoza povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti in tržnega deleža industrije Unije ter upad proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti, naložb in donosnosti naložb. Trend je bil kljub odstopanju v letu 2012 negativen. Namen ocenjevanja kazalnikov škode v daljšem obdobju štirih let je preprečiti, da bi se sklepalo na podlagi morebitnih posameznih gibanj. V vsakem primeru so se učinki dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato ni bilo upravičeno oceniti samo neodvisnih učinkov dampinškega uvoza iz LRK.
(162)
Zainteresirane strani so trdile, da je bil tržni delež, ki ga je industrija Unije izgubila pri uvozu iz Tajvana, zanemarljiv. Tajvanski uvoz je v skladu z informacijami iz pritožbe v obdobju preiskave predstavljal 4,98-odstotni tržni delež in se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 1,09 %. Zainteresirane strani so trdile, da zato tajvanski izvoz ni mogel povzročiti škode, ki naj bi jo utrpeli pritožniki.
(163)
Po ugotovitvah preiskave se je tržni delež tajvanskega uvoza v obravnavanem obdobju na splošno povečal in v obdobju preiskave dosegel 5,1 %. V preiskavi je bilo tudi jasno ugotovljeno, da je ta dampinški uvoz znatno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije. Zato je v nasprotju s trditvami zainteresiranih strani dampinški uvoz iz Tajvana izvajal cenovni pritisk in skupaj s kitajskim dampinškim uvozom povzročil škodo industriji Unije, kot je navedeno zgoraj. Opozoriti je treba, da so se učinki uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato učinki dampinškega uvoza samo iz Tajvana niso bili ocenjeni ločeno.
(164)
Zainteresirane strani so trdile, da je količina tajvanskega uvoza precenjena, saj naj bi vključevala velike količine hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK ali Koreje, ki so bili napačno deklarirani kot tajvanski. Vendar se ta domneva ni utemeljila z dokazi.
(165)
Sodelujoče tajvanske družbe (proizvajalci in druge sodelujoče družbe) so poročale, da njihov izvoz predstavlja večino celotnega tajvanskega izvoza. Zato je bil morebiten vpliv vprašanja o izdelkih, ki so bili domnevno napačno deklarirani kot tajvanski, zelo omejen oziroma ničen.
(166)
Zainteresirane strani so trdile, da so cene kitajskih in tajvanskih proizvajalcev izvoznikov ter cene industrije unije sledile ceni niklja. Gibanje cen proizvajalcev izvoznikov je v določenem časovnem obdobju morda res sledilo trendu cen surovin, vendar to nima nobene zveze z vprašanjem absolutne ravni cene. V zvezi s tem je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so kitajske in tajvanske cene nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %. Če drži trditev, da je bil trend kitajskih in tajvanskih cen ter cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju podoben, bi bilo mogoče sklepati, da so se prodajne cene industrije Unije zaradi kitajskega in tajvanskega izvoza v celotnem obravnavanem obdobju nelojalno nižale za podobno stopnjo.
(167)
Zainteresirane strani so trdile, da naj povečanje naložb ne bi kazalo na to, da je industrija Unije utrpela škodo. Vendar se v preiskavi ta domneva ni potrdila. Naložbe so se v celotnem obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 17 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 149.
(168)
Komisija je v tej fazi sklenila, da je povečan dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2 Učinki drugih dejavnikov
5.2.1 Uvoz iz tretjih držav
(169)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 15
Uvoz iz tretjih držav
Država
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Indija
Obseg (v tonah)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeks
100
168
192
352
Tržni delež (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Povprečna cena (EUR/tono)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeks
100
127
116
110
Južna Koreja
Obseg (v tonah)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeks
100
97
86
128
Tržni delež (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Povprečna cena (EUR/tono)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeks
100
109
98
95
Južna Afrika
Obseg (v tonah)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeks
100
78
77
78
Tržni delež (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Povprečna cena (EUR/tono)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeks
100
102
91
84
ZDA
Obseg (v tonah)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeks
100
87
87
96
Tržni delež (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Povprečna cena (EUR/tono)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeks
100
109
98
85
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeks
100
128
87
69
Tržni delež (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Povprečna cena (EUR/tono)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeks
100
109
111
109
Skupno vse tretje države, razen zadevnih držav
Obseg (v tonah)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeks
100
102
90
106
Tržni delež (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Povprečna cena(EUR/tono)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeks
100
108
101
92
Vir: Eurostat.
(170)
Tretje države z največjim obsegom uvoza so bile Indija, Južna Koreja, Južna Afrika in ZDA, katerih tržni delež v obdobju preiskave se je gibal med 1,6 % in 2,8 %. Tržni delež vseh drugih tretjih držav je bil 10,8 %.
(171)
Uvoz iz Indije je bil večji del obravnavanega obdobja zanemarljiv, in sicer 1 % ali manj. Ta prag je bil presežen le enkrat, in sicer v obdobju preiskave, ko je bil tržni delež 1,9 %.
(172)
Tržni delež Južne Koreje je bil v obravnavanem obdobju dokaj stabilen, in sicer se je v obdobju 2010-2012 zmanjšal z 2,3 % na 1,9 %, v obdobju preiskave pa se je povečal na samo 2,8 %.
(173)
Uvoz iz Južne Afrike in ZDA kaže trend zmanjševanja v celotnem obravnavanem obdobju. Tržni delež južnoafriškega uvoza se je zmanjšal z 2,1 % na 1,6 %, medtem ko se je tržni delež uvoza ZDA zmanjšal s 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Kar zadeva cene iz podatkov Eurostata, je mogoče opaziti, da je bila samo uvozna cena Južne Koreje nižja od uvozne cene LRK in Tajvana, medtem ko je imela Južna Afrika podobno uvozno ceno kot omenjeni državi, Indija in ZDA pa višjo. Kljub temu je treba opozoriti, da zadevni/podobni izdelek vključuje jeklo različnih vrst, kar vodi v velike razlike v ceni, ki jih pri povprečni ceni iz podatkov Eurostata ni bilo mogoče upoštevati.
(175)
Zainteresirane strani so se sklicevale na uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z ZDA, Južno Korejo, Indijo in Južno Afriko. Trdile so, da je navedeni uvoz zagotovo vplival na položaj industrije Unije ter da se uvoz iz LRK in Tajvana zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav, ki niso predmet preiskave Komisije, ne bi smel šteti za odgovornega za škodo, ki jo je povzročil uvoz iz drugih držav.
(176)
Kot je opisano zgoraj, sta imela med drugimi državami, iz katerih se v Unijo uvažajo hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, v obdobju preiskave največji tržni delež Tajvan (5,1 %) in LRK (4,3 %). Nobena druga država ni v obravnavanem obdobju presegla 3-odstotnega tržnega deleža uvoza. Medtem ko se je tržni delež iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3,7 odstotne točke, je bil celotni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen zadevnih držav, v obravnavanem obdobju stabilen in se je povečal samo za 0,2 odstotne točke.
(177)
Ker je bil trend obsega uvoza stabilen, je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.2 Izvoz industrije Unije
(178)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 16
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v tonah)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeks
100
102
98
96
Povprečna cena (EUR/tono)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeks
100
110
97
89
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(179)
Obseg izvoza in prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije sta se po enkratnem povečanju v letu 2011 zmanjšala. Na splošno je obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev predstavljal približno 12 % njihove soproizvodnje. Čeprav je manjši uvoz morda prispeval k upadu proizvodnje glede na nizko raven uvoza v povezavi s prodajo v Uniji, bi bil vsakršen prispevek uvoza k škodi, ki jo je utrpela Unija, zelo omejen.
5.2.3 Stroški energije, presežna zmogljivost
(180)
Zainteresirane strani so trdile, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročili visoki stroški energije, ki naj bi bili za 20 % višji kot v LRK. Vendar je energija le manjši stroškovni dejavnik pri proizvodnji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in običajno predstavlja manj kot 10 % vseh stroškov. Če se odmisli vprašanje, ali stroški energije v LRK izražajo tržno vrednost ali ne, razlika v ceni energije ni mogla povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(181)
Zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije v nasprotju z informacijami iz pritožbe trpela zaradi znatne presežne zmogljivosti. Komisija je ugotovila, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije zmanjšala s 77 % v letu 2010 na 70 % v obravnavanem obdobju. Vendar se je proizvodna zmogljivost industrije Unije gibala vzporedno s potrošnjo na trgu Unije, pri čemer sta se v obravnavanem obdobju obe povečali za 4 %. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je zato posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi izkoristila rastoči trg, saj je to rast absorbiral dampinški uvoz iz zadevnih držav. Zato je domnevna presežna zmogljivost bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(182)
Komisija je sklenila, da stroški energije in domnevna presežna zmogljivost industrije Unije niso mogli povzročiti nastale škode.
5.3 Pomisleki glede konkurence
(183)
Zainteresirane strani so trdile, da se je uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK zaradi skrčenja zmogljivosti v Uniji na majhno število dobaviteljev povečal in s tem uporabnikom v Uniji omejil število proizvajalcev Unije. Vendar so bili v zadnjih desetih letih na trgu Unije vedno prisotni štirje srednje veliki in številni manjši dobavitelji. Medtem ko se je lastništvo nekaterih od teh družb v navedenem obdobju spremenilo, je število dobaviteljev ostalo nespremenjeno. Zato povečanja dampinškega uvoza s Kitajske ni moglo povzročiti zmanjšanje števila dobaviteljev v Uniji.
(184)
Zainteresirane strani so trdile, da je bil trg Unije močno koncentriran in uvoz iz zadevnih držav ni mogel povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Trdile so, da obseg uvoza iz Azije ni bil tolikšen, da bi oviral konkurenco, in industriji Unije ni mogel preprečiti zvišanja cen. Zainteresirane strani so se v zvezi s tem sklicevale na sklep Komisije o združitvi, da se odobri združitev (ki nalaga obveznosti) družb Outokumpu in Inoxum (10) novembra 2012 („sklep glede združitve družbe Outokumpu“).
(185)
Vendar analiza v postopku združitve in protidampinški preiskavi zadeva različne pravne okvire, ki imajo različne cilje. Medtem ko se v postopku združitve proučuje, ali bi se s predlagano združitvijo povečali pomisleki glede konkurence, se v protidampinški preiskavi ugotavlja, ali je industrija Unije izpostavljena škodljivemu dampingu.
(186)
V vsakem primeru se je v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu preiskovalo, ali bi se s pridobitvijo družbe Inoxum s strani družbe Outokumpu ustvaril prevladujoč akter na trgu Unije. Združeni subjekt, sestavljen iz družb Outokumpu in Inoxum, bi imel več kot 50-odstotni kombinirani tržni delež, število glavnih proizvajalcev pa bi se zmanjšalo s štiri na tri. S sklepom glede združitve je bila družba Outokumpu prisiljena k odprodaji dela družbe Inoxum, vključno s produkcijsko družbo Acciai Speciali Terni („AST“). Namen te odprodaje je bil prav ohraniti konkurenco na trgu hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, vendar se načrt, da se združenemu subjektu (ki vključuje družbo Outokumpu in vsa sredstva družbe Inoxum, vključno z družbo AST) zagotovi več kot 50-odstotni tržni delež na trgu Unije, ni nikoli uresničil. Namesto tega med seboj še vedno konkurirajo štirje srednje veliki in številni manjši akterji, vendar nihče od njih nima tržne moči, ki bi jo imel predlagani združeni subjekt iz analize zadeve o združitvi.
(187)
Zainteresirane strani so se sklicevale tudi na razpravo v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu v zvezi z dejstvom, da azijski uvoz v obdobjih, ko je bil ta zaradi nihanja cen niklja, menjalnih tečajev in nizkih cen niklja na londonski borzi kovin manj konkurenčen, ni omejeval proizvajalcev Unije. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da „četudi omejitev uvoza za zdaj ni velika, se bo v prihodnje povečala“ (11), kar je privedlo do ocene verjetnega razvoja trga. Zdajšnja preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obdobju preiskave dosegel 9,5 % in se je v primerjavi z letom 2010 povečal za 70 %. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta dampinški uvoz nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %.
(188)
Poleg tega dejstvo, da je povpraševanje na trgu Unije primerljivo stabilno tudi ob znatnem nihanju cen, ne pomeni, da kupci niso občutljivi na ceno. Medtem ko nižje cene, ki jih ponudijo izvozniki, ne vodijo v večjo potrošnjo, je preiskava jasno pokazala, da so kupci pripravljeni kupiti večjo količino uvoza blaga po nizki ceni. Ker se potrošnja zaradi uvoza blaga po nizkih cenah ne poveča, ta prodaja škoduje prodaji drugih akterjev na trgu, večinoma industriji Unije.
(189)
Preiskava je potrdila, da industrija Unije prodaja širši izbor izdelkov kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Vendar je bilo v obdobju preiskave približno 75 % prodaje industrije Unije povezane s štirimi najobičajnejšimi vrstami jekla (304, 304L, 316L in 430). Te vrste jelka izvozniki iz zadevnih držav prodajajo v različni širini, debelini in končni obdelavi. Poleg tega izdelki, ki ne sodijo v to vrsto osnovnih izdelkov, neposredno konkurirajo med seboj, saj so jih prodajali tudi izvozniki iz zadevnih držav.
(190)
V sedanji preiskavi nihče od zainteresiranih strani ni imel vprašanj glede kakovosti izdelkov. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da se v povprečju kakovost, ki jo zagotavljajo neevropski proizvajalci, lahko šteje za primerljivo s tisto, ki jo zagotavljajo evropski proizvajalci (12), in da stranke s posebnimi zahtevami ne morejo kupovati v Aziji (13). Kot pa je opisano zgoraj, velika večina prodaje industrije Unije obsega osnovne izdelke primerljive kakovosti.
(191)
Druge težave, ki nekaterim strankam preprečujejo, da bi kupovale uvožene hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla, so tudi daljši dobavni rok zaradi dolgotrajnega prevoza iz zadevnih držav in manj ugodni plačilni pogoji, ki jih nudijo proizvajalci v zadevnih državah. Vendar so te težave večinoma pomembne za stranke, ki kupujejo neposredno iz proizvodnega obrata, kar predstavlja le približno tretjino trga Unije.
(192)
Hkrati večina prodaje, ki je potekala prek storitvenih centrov za jeklarstvo, predstavlja približno dve tretjini trga Unije. Dejansko skoraj vsa prodaja iz zadevnih držav poteka prek neodvisnih storitvenih centrov, ki kupujejo tudi od industrije Unije. V tem primeru so plačilni pogoji distributerja pomembni za uporabnika. Ker ta prodaja običajno poteka iz distributerjevih zalog, ustrezni dobavni rok vključuje tudi čas, potreben, da se blago prepelje od distributerja k uporabniku. Zato na večino prodaje te težave ne vplivajo.
(193)
Vendar na večino prodaje industrije Unije neposredno vpliva dampinški uvoz iz zadevnih držav.
(194)
Komisija je zato sklenila, da konkurenčni pogoji v Uniji niso mogli preprečiti, da bi dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Unije.
5.4 Učinek cen surovin
(195)
Zainteresirane strani so trdile, da je odločitev o nakupu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav ali podobnega izdelka, ki ga proizvede industrija Unije, odvisna od gibanja cen surovin, zlasti niklja. To je zato, ker izvozniki zaračunavajo enotno ceno, industrija Unije pa osnovno ceno, povečano za dodatno dajatev na zlitine.
(196)
Zato bi bilo za uvoznike domnevno ugodneje, če bi kupovali iz zadevnih držav, kadar se cene surovin zvišajo (saj bodo cene industrije Unije popravljene navzgor, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene). Če pa se cene surovin znižajo, bi bilo za uvoznike domnevno manj ugodno kupovati iz zadevnih držav (saj se bodo cene industrije Unije znižale, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene).
(197)
V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bil analiziran vpliv pričakovanega gibanja cen niklja na odločitve uvoznikov o nakupu (14). V sedanji preiskavi je bilo analizirano, ali je gibanje uvoza zares sledilo gibanju dejanskih cen niklja in prej opisanemu vzorcu. Cene niklja (15) so se znižale za 31 %, in sicer s 16 453 EUR/tono v letu 2010 na 11 327 EUR/tono v obdobju preiskave. Po trditvi zainteresiranih strani, ki je opisana v uvodni izjavi 196, bi se moral uvoz iz zadevnih držav zaradi znižanja cen niklja zmanjšati. Vendar je preiskava pokazala, da se je izvoz iz zadevnih držav kljub znatnemu znižanju cen niklja v istem obdobju povečal za 70 %, kot je opisano v uvodni izjavi 104.
(198)
Medtem ko je gibanje cen surovin morda nekoliko vplivalo na gibanje obsega uvoza, so drugi dejavniki, kot je nizka raven cen proizvajalcev izvoznikov, očitno zelo prevladali nad tem vplivom. Zato se šteje, da gibanje cen niklja v obravnavanem obdobju ni trajno vplivalo na splošno naraščajoči trend dampinškega uvoza iz zadevnih držav.
5.5 Spremembe potrošniških navad
(199)
V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da bi tako absolutna raven kot spremenljivost cen niklja utegnili zmanjšati privlačnost nerjavnega jekla kot materiala in povpraševanje usmeriti k nerjavnemu jeklu brez vsebnosti niklja (16).
(200)
Glede privlačnosti nerjavnega jekla kot materiala se je trdilo tudi, da številni trendi lahko vplivajo na zamenjavo nerjavnega jekla z drugimi materiali ali obratno, vključno s potrebo po uporabi lažjih materialov, npr. pri avtomobilih (negativen vpliv na nerjavno jeklo; nadomestitev jekla s kompoziti), krajšo življenjsko dobo izdelkov za široko porabo (negativen vpliv na nerjavno jeklo; uporaba cenejših materialov), večjo potrebo po čiščenju vode in proizvodnji zelene energije (pozitiven vpliv na nerjavno jeklo; težko nadomestljivo na številnih področjih uporabe) in gibanjem cen materialov, ki bi lahko bili konkurenčni (železova ruda, aluminij, baker) (17).
(201)
V zvezi s tem je sedanja preiskava potrdila ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu (18), da je povpraševanje po nerjavnem jeklu na splošno, zlasti pa po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz nerjavnega jekla, precej neprožno. Potrošnja se je večinoma povečala med letoma 2010 in 2011, ko so se cene višale. V obdobju nižanja cen, tj. od leta 2011 do obdobja preiskave, je bila potrošnja stabilna in se je povečala za samo 1 %. Zato zamenjava nerjavnega jekla z drugimi materiali in obratno, vključno s prej navedenimi dejavniki, ni imela izmerljivega vpliva na skupno potrošnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla.
(202)
Kar zadeva premik povpraševanja k vrstam nerjavnega jekla brez vsebnosti niklja, ki so prav tako podobni izdelek, podrobna analiza prodajnih transakcij, o katerih so poročali vzorčeni proizvajalci Unije, potrjuje ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu.
(203)
Kot pa je opisano v uvodni izjavi 138, so cene, ki jih zaračunava industrija Unije, neposredno vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin. Premik povpraševanja od ene vrste jekla k drugi tako ni izrazito vplival na uspešnost industrije Unije.
(204)
Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da spremembe potrošniških navad niso negativno vplivale na uspešnost industrije Unije.
5.6 Sklep o vzročni zvezi
(205)
Dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav se je v času, ko se je večina dejavnikov škode industrije Unije (proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, prodajne cene, stroški dela, dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb) zmanjšala, povečal v absolutnem in relativnem smislu v primerjavi s potrošnjo v Uniji. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %.
(206)
Drugi dejavniki, kot so stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji na trgu Unije, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejavniki, kot sta uvoz iz tretjih držav in izvoz industrije Unije, so morda prispevali k škodi, vendar v zelo omejenem obsegu.
(207)
Na podlagi navedenega je Komisija začasno sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v negotovem finančnem položaju industrije Unije ter upadu proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in tržnega deleža.
(208)
Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Drug uvoz, izvoz industrije Unije, stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji so zelo omejeno ali sploh niso vplivali na negativno gibanje industrije Unije, kot se kaže v njenem finančnem položaju, proizvodnji in tržnem deležu.
6. INTERES UNIJE
(209)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
6.1 Interes industrije Unije
(210)
Večina proizvajalcev industrije Unije se strinja z uvedbo ukrepov. Največji proizvajalec Unije ni sodeloval v preiskavi in ni nasprotoval pritožbi. Šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji, je sodelovalo v preiskavi in se strinjalo s pritožbo.
(211)
Industrija Unije je utrpela znatno škodo. Vsi finančni kazalniki (dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb) so bili v celotnem obravnavanem obdobju večinoma negativni. Drugi kazalniki, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost in tržni delež, so se v celotnem obravnavanem obdobju gibali negativno. Industrija Unije je komaj ohranila nizek obseg prodaje po krizi in ni mogla izkoristiti rasti trga.
(212)
Če se ukrepi ne uvedejo, bo dampinški uvoz iz zadevnih držav še naprej silil industrijo Unije v prodajo po cenah, ki ustvarjajo izgubo. Tako kopičenje dodatnih izgub bo nadalje poslabšalo njen položaj. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi uvedejo.
6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in distributerjev
(213)
Uvozniki in distributerji (vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo) so bili v tej preiskavi zelo dejavni. Javilo se je 31 uvoznikov in distributerjev, ki so nasprotovali uvedbi ukrepov.
(214)
Trdili so, da bodo njihovi možni viri oskrbe z uvedbo ukrepov omejeni. Po njihovem mnenju bi se jim z uvedbo ukrepov onemogočilo pridobivanje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK in Tajvana.
(215)
Vendar je preiskava pokazala, da vsi uvozniki in distributerji kupujejo od različnih virov, vključno z industrijo Unije, zadevnimi državami in drugimi tretjimi državami. Zato so le nekoliko odvisni od oskrbe iz zadevnih držav.
(216)
Te strani lahko od industrije Unije in drugih držav, ki niso predmet preiskave (npr. Indije, Južne Afrike, Južne Koreje ali ZDA) in imajo 11-odstoten kumulativni tržni delež, še naprej kupujejo hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla. Zato sta industrija Unije in uvoz iz drugih tretjih držav verodostojni alternativi kitajskemu in tajvanskemu uvozu.
(217)
Iz tega razloga je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov lahko le malo negativno vpliva na položaj nepovezanih uvoznikov in distributerjev.
6.3 Interes uporabnikov
(218)
Številne zainteresirane strani, vključno s proizvajalci izvozniki in distributerji, so izrazile pomisleke glede možnih negativnih učinkov ukrepov na uporabnike. Uporabniki takih pomislekov niso imeli. Stopnja njihovega sodelovanja je bila v tem primeru zelo nizka. Mnenje je izrazilo šest uporabnikov (vključno s skupino štirih družb), od katerih je le eden nasprotoval uvedbi ukrepov. Drugi uporabniki in njihova združenja niso sodelovali ali pa so se izrecno vzdržali mnenja.
(219)
Zato je začasno sklenjeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom uporabnikov.
6.4 Pomisleki glede konkurence
(220)
Komisija je v sklepu glede združitve družbe Outokumpu ugotovila, da bi predlagana združitev družb Outokumpu in Inoxum zaradi neusklajenih učinkov, ki bi jih povzročila, verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco in omogočila, da bi hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla prevzeli vodilni položaj na trgu Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (19). Da bi se ta ovira preprečila, se je Komisija strinjala, da odsvojitveni sveženj, vključno z družbo AST, zadostuje za odpravo pomislekov glede konkurence (20). Z rešitvijo, ki jo je sprejela Komisija, se je dejansko ohranilo število srednje velikih proizvajalcev Unije, tj. štiri.
(221)
Ta rešitev se je že izvedla in zdaj deluje v celoti. Poleg tega se z uvedbo protidampinških ukrepov ne zmanjša število srednje velikih proizvajalcev Unije. Zato je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov ne zmanjšuje ali odpravlja učinka obveznosti, ki jih je Komisija sprejela v sklepu glede združitve družbe Outokumpu.
6.5 Sklep o interesu Unije
(222)
Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana ne bi bila v interesu Unije.
7. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(223)
Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
7.1 Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(224)
Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(225)
Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.
(226)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer med letoma 2010 in 2013, negativna. Na predhodni leti 2008 in 2009 je vplival upad povpraševanja med svetovno gospodarsko krizo, zato se dobiček v teh letih ne more šteti za dobiček, dosežen pod normalnimi konkurenčnimi pogoji. Kot je opisano v uvodni izjavi 134, medtem ko je bil v okviru predhodne preiskave začasno ugotovljen damping za leto 2007, ni bilo mogoče vzpostaviti dejanske povezave med tem uvozom in položajem industrije Unije. V ta namen je bil ciljni dobiček določen na 8,1 %, kar je predstavljalo dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v letu 2007. To je bilo zadnje reprezentativno leto z normalnimi konkurenčnimi pogoji pred upadom povpraševanja v letih 2008 in 2009. Velikost trga v letu 2013 je dejansko skoraj dosegla stopnjo potrošnje iz leta 2007.
(227)
Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka tako, da je od prodajnih cen Unije odvzela dejansko izgubo v obdobju preiskave in dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 8,1 %.
(228)
Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav določila stopnjo odprave škode, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
(229)
Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave 57, 60, 85 in 88).
7.2 Začasni ukrepi
(230)
Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino stopenj dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode.
(231)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana zaradi možne uporabe katerih koli protidampinških in izravnalnih ukrepov za nazaj v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (21) („osnovna protisubvencijska uredba“).
(232)
V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na navedene ugotovitve bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave ukiniti.
(233)
Kar zadeva vzporedno protisubvencijsko preiskavo (glej uvodno izjavo 3), bi bilo treba v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe registracijo uvoza iz LRK nadaljevati.
(234)
V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.
(235)
Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:
Država
Družba
Stopnja dampinga
(%)
Stopnja škode
(%)
Začasna protidampinška dajatev
(%)
LRK
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Druge sodelujoče družbe
30,0
24,5
24,5
Vse druge družbe
34,9
25,2
25,2
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Druge sodelujoče družbe
10,9
22,9
10,9
Vse druge družbe
12,0
23,9
12,0
(236)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.
(237)
Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (22). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(238)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško stopnjo dajatev za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi in za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
(239)
Od 26. marca 2015 začasna protidampinška dajatev zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato za zaščito proti dampinškemu uvozu registracija uvoza ni več potrebna. Člen 1(1) Uredbe (EU) št. 1331/2014 je treba zato ustrezno spremeniti.
8. KONČNE DOLOČBE
(240)
Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(241)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasne dajatve so začasne in jih bo treba v dokončni fazi preiskave morda spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
24,5
Vse druge družbe
25,2
C999
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Druge sodelujoče družbe iz Priloge II
10,9
Vse druge družbe
12,0
C999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:
(a)
zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;
(b)
Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; in
(c)
zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
2. V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.
Člen 3
Člen 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1331/2014 se nadomesti z naslednjim:
„1. Carinskim organom se odreja, da v skladu s členom 24(5) Uredbe (ES) št. 597/2009 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza v Unijo ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.“
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. marca 2015