РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1295/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на програма „Творческа Европа“ (2014 - 2020 г.) и за отмяна на Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 166, параграф 4, член 167, параграф 5, първо тире и член 173, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е залегнал стремежът за все по-тесен съюз между народите на Европа, а на Съюза се поставя задачата, inter alia, да допринесе за разцвета на културите на държавите-членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно гарантира осигуряването на условията, необходими за конкурентоспособността на промишлеността в Съюза. В това отношение, когато е необходимо, Съюзът подкрепя и допълва действията, които държавите-членки предприемат за зачитане на културното и езиковото многообразие в съответствие с член 167 от ДФЕС и Конвенцията на Юнеско от 2005 г. за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване („Конвенция на Юнеско от 2005 г.“), за засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството и за улесняване на приспособяването към промените в промишлеността.
(2)
Подкрепата от Съюза за секторите на културата и творчеството се основава главно на придобития опит с програмите на Съюза, създадени с Решение № 1718/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) („програма МЕДИА“), Решение № 1855/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) („програма „Култура“) и с Решение № 1041/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) („програма МЕДИА Мундус“). Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) (действие „Европейска столица на културата“) и Решение № 1194/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) („действие „Знак за европейско наследство“) също допринасят за действията на Съюза в подкрепа на секторите на културата и творчеството.
(3)
Съобщението на Комисията относно Европейската програма за култура в глобализиращия се свят, одобрена от Съвета с резолюцията му от 16 ноември 2007 г. (9) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (10), поставя целите за бъдещите дейности на Съюза в секторите на културата и творчеството. Тя има за цел поощряване на културното многообразие и междукултурния диалог и насърчаване на културата като стимул за творческата дейност при осигуряването на растеж и заетост, а също и като жизненоважен елемент в международните отношения на Съюза.
(4)
Що се отнася до Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално членове 11, 21 и 22 от нея, секторите на културата и творчеството имат важен принос в борбата срещу всички форми на дискриминация, включително расизма и ксенофобията, и представляват важна трибуна за свободата на изразяването на мнение и за насърчаване на зачитането на културното и езиковото многообразие.
(5)
В Конвенцията на Юнеско от 2005 г., която влезе в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, се подчертава, че културните дейности, културните продукти и услуги имат както икономически, така и културен характер, защото са носители на самобитност, на ценности и смисъл, и следователно не трябва да се третират като имащи само търговска стойност. Посочената конвенция е насочена към укрепване на международното сътрудничество, включително международни споразумения за съвместни продукции и съвместно разпространение, и към солидарност, създаваща предпоставки за формите на културно изразяване във всички държави и от всички хора. В конвенцията се заявява също да се обърне дължимото внимание на специфичното положение и потребности на различните социални групи, включително на лицата, които принадлежат към малцинства. Съответно една програма за подкрепа на секторите на културата и творчеството следва да насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията.
(6)
Популяризирането на материалното и нематериалното културно наследство inter alia в контекста на Конвенцията на Юнеско от 2003 г. за опазване на нематериалното културно наследство и на Конвенцията на Юнеско от 1972 г. за опазване на световното културно и природно наследство, следва да допринася също така за повишаването на стойността на съответните места, като същевременно на хората се създава чувството за принадлежност към културната и историческата стойност на такива места.
(7)
В Съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“) е набелязана стратегия, която има за цел превръщането на Съюза в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високо ниво на заетост, производителност и социално сближаване. В посоченото съобщение Комисията отбеляза, че е необходимо Съюзът да осигури рамка от по-привлекателни условия за развитие на иновациите и творчеството. В това отношение секторите на културата и творчеството са източник на новаторски идеи, които могат да се превърнат в продукти и услуги, създаващи растеж и работни места и спомагащи за справянето с някои обществени промени. Освен това постигнатите отлични резултати и конкурентоспособност в тези сектори са главно резултат от усилията на хората на изкуството, творците и професионалистите, за които има необходимост да бъдат насърчавани. За тази цел достъпът до финансиране за секторите на културата и творчеството следва да бъде подобрен.
(8)
В заключенията си относно информационните услуги за мобилността за хора на изкуството и професионалисти в областта на културата (11) Съветът потвърди значението на мобилността на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата за Съюза и за постигането на целите по линия на стратегията „Европа 2020“ и отправи призив към държавите-членки и Комисията да улесняват в съответните си сфери на компетентност и при надлежно зачитане на принципа на субсидиарност предоставянето на изчерпателна и точна информация на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата, които желаят да бъдат мобилни на територията на Съюза.
(9)
За да се допринесе за укрепването на споделено културно пространство, е важно да се насърчава транснационалната мобилност на културните деятели и творците и транснационалното разпространение на културни и художествени творби, включително аудио-визуални творби и продукти, като по този начин се насърчава културният обмен и диалогът между културите.
(10)
Програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ бяха предмет на редовен мониторинг и външна оценка, а относно тяхното бъдеще бяха организирани обществени консултации, от които се очертава изводът, че тези програми играят ключова роля за опазването и насърчаването на културното и езиковото многообразие на Европа и че са релевантни за нуждите на секторите на културата и творчеството. От тези дейности по мониторинг, оценка и консултации, а също и от различни независими проучвания, по-специално изследването на аспекта на предприемачеството в културата и творчеството, разглеждани като индустрии, става ясно, че тези сектори са изправени пред общи предизвикателства, а именно бързата промяна, предизвикана от навлизането на цифровите технологии и глобализацията, разпокъсаността на пазара, свързана с езиковото многообразие, затруднения достъп до финансиране, сложните административни процедури и недостига на сравними данни, като всичко това изисква да се предприемат действия на равнището на Съюза.
(11)
Поради своята същност европейските сектори на културата и творчеството се различават по езиков и национален признак, което води до богата и във висока степен независима културна среда, в която се откроява самобитността на различните културни традиции на европейското наследство. Същевременно обаче това разнообразие води до редица пречки, които възпрепятстват плавното транснационално движение на културните и творческите произведения и мобилността на културните дейци и творците в рамките на Съюза и извън него, което може да доведе до географски неравновесия, а вследствие на това - до ограничен избор за потребителя.
(12)
Като се има предвид, че европейските сектори на културата и творчеството се характеризират с езиково многообразие, което в някои сектори води до разпокъсаност на езиков принцип, съществена роля за разпространението на културните и художествените произведения, включително аудио-визуалните творби, играят субтитрите, дублирането и аудио описанието.
(13)
Преминаването към цифрови технологии оказва силно въздействие върху начина, по който културните произведения се създават, разпространяват, стигат до потребителя, потребяват се и се реализират икономически. Докато от една страна следва да се признае необходимостта от намиране на нов баланс между нарастващата достъпност на произведенията на културата и творчеството, справедливото възнаграждение на хората на изкуството и творците и появата на нови стопански модели, то от друга страна промените, пораждани от преминаването към цифровите технологии, предлагат широки възможности за европейските сектори на културата и творчеството и за европейското общество като цяло. По-ниските разходи за разпространение, новите канали за разпространение и възможностите за нова и по-широка публика, както и новите възможности за заемане на пазарни ниши са сред начините за улесняване на пазарния достъп и за разрастване на разпространението в световен мащаб на културни и художествени произведения. С цел пълно оползотворяване на тези възможности и приспособяване към навлизащите цифрови технологии и глобализацията, в секторите на културата и творчеството са необходими нови умения и по-широк достъп до финансиране с оглед обновяване на техническото оборудване, разработване на нови методи за производство и разпространение и адаптиране на стопанските модели.
(14)
Системата за финансиране на филмите се основава на съществуващите практики в областта на разпространението. Все повече нараства необходимостта обаче от насърчаване на привлекателни законни онлайн оферти и от стимул за иновациите. Поради това за създаването на нови стопански модели е от съществена важност да се поощряват нови форми на разпространение.
(15)
Цифровизацията на киносалоните е един от проблемите на дневен ред за редица оператори на малки киносалони, и по-специално операторите на едноекранни киносалони, поради високите цени на цифровото оборудване. Докато държавите-членки притежават първична компетентност в областта на културата и поради тази причина следва да продължават да разглеждат този въпрос на национално, регионално и местно равнище по целесъобразност, съществува възможност за финансиране от програмите и фондовете на Съюза, и по-специално програмите и фондовете, насочени към местно и регионално развитие.
(16)
Привличането на публика, особено що се отнася до младите хора, изисква конкретен ангажимент от страна на Съюза за подпомагане специално на медийната и филмовата грамотност.
(17)
Едно от най-големите предизвикателства за секторите на културата и творчеството, особено за микро-, малките и средните предприятия („МСП“) и микро-, малките и средните организации, включително организациите с нестопанска цел и неправителствените организации, е затрудненият достъп до средствата, които са им необходими за финансиране на дейности, растеж, поддържане и повишаване на конкурентоспособността или развиване на техните дейности в международен план. Докато това предизвикателство стои по принцип пред МСП, положението е значително утежнено в областта на културата и творчеството поради нематериалния характер на много от активите в тези сектори, естеството на дейността им, свързано с уникално сътворяване на прототипи, и присъщата им потребност да поемат рискове и да експериментират, за да извършват новаторска дейност. Тази необходимост от поемането на риск се нуждае от разбиране и от подкрепа също и от финансовия сектор.
(18)
Като пилотен проект Европейският алианс на творческите индустрии е междусекторна инициатива, която главно предоставя подкрепа на творческите отрасли на политическо равнище Целта е привличане на допълнителни средства за творческите отрасли и стимулиране търсенето на творчески услуги на пазара на други промишлености и отрасли. Изпробването на нови инструменти за по-широка подкрепа за иновациите в творческите отрасли ще послужи за създаването на платформа за дискусия и обмен относно политиката с участието на европейски, национални и регионални заинтересовани страни.
(19)
Обединяването на съществуващите отделни програми на Съюза в секторите на културата и творчеството „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ в една цялостна програма („програмата“) би подпомогнало по-ефективно МСП и микро-, малките и средните организации в усилията им да се възползват от възможностите, които предлагат преминаването към цифровите технологии и глобализацията, и би им помогнало при решаването на проблемите, които в момента водят до разпокъсване на пазара. За да бъде ефективна, програмата следва да отчита специфичното естество на различните сектори, техните различни целеви групи и конкретните им потребности чрез прилагане на специфични подходи в рамките на две независими подпрограми и междусекторно направление. По-специално, в процеса на изпълнение на програмата е важно да се осигури взаимодействието й с националните и регионалните стратегии за интелигентна специализация. За тази цел програмата следва да създаде последователна структура за подпомагане на различните сектори на културата и творчеството, която да се състои от система за безвъзмездни помощи, допълнена от финансов инструмент.
(20)
Програмата следва да взема предвид двойствения характер на културата и културните дейности, като отчита същинската и художествената стойност на културата от една страна, и икономическата стойност на тези сектори от друга, включително техния принос към творчеството, новаторството и социалното приобщаване в по-широк план за обществото.
(21)
При изпълнението на програмата следва да се вземе под внимание същинската стойност на културата и специфичното естество на секторите на културата и творчеството, в т.ч. значението на организациите с нестопанска цел и проектите по подпрограма „Култура“.
(22)
Самостоятелен финансов инструмент - Механизмът за гарантиране на секторите на културата и творчеството („механизмът за гарантиране“) следва да дава възможност на тези сектори като цяло да реализират растеж и следва да осигурява по-специално чрез ефекта на лоста достатъчно средства за нови дейности и възможности. Избрани финансови посредници следва да действат в полза на културните и творческите проекти, за да се гарантира балансиран портфейл от кредити по отношение на географското покритие и секторното представяне. Освен това публичните и частните организации играят важна роля в този контекст, за да бъде постигнат широк подход в рамките на механизма за гарантиране.
(23)
Следва също така да бъде осигурено финансиране за действието „Европейски столици на културата“ и за управлението на действието за Знака за европейско наследство, тъй като те допринасят за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство, за насърчаването на междукултурния диалог и взаимното разбиране и за повишаване на значимостта на културното наследство.
(24)
Освен държавите-членки и отвъдморските страни и територии, които отговарят на изискванията за участие в програмата съгласно член 58 от Решение 2001/822/ЕО на Съвета (12), програмата следва също така да бъде отворена при определени условия за участие на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ”), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („ЕИП”), както и на Конфедерация Швейцария. Държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, както и държавите от Европейската политика за съседство, също следва да могат да участват в програмата, освен по отношение на механизма за гарантиране.
(25)
Програмата следва да бъде отворена също и за действия за двустранно или многостранно сътрудничество с трети държави, въз основа на допълнителни средства за участие, които следва да бъдат определени, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени със съответните държави.
(26)
Следва да се насърчава сътрудничеството в областта на културата и аудио-визуалната дейност между програмата и международните организации, като Юнеско, Съвета на Европа, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие („ОИСР“) и Световната организация за интелектуална собственост („WIPO“).
(27)
Необходимо е да се гарантира европейската добавена стойност на всички действия и дейности по програмата, допълващият им характер по отношение на дейностите на държавите-членки, както и съответствието им с член 167, параграф 4 от ДФЕС и съгласуваността им с други дейности на Съюза, по-специално в областта на образованието, заетостта, вътрешния пазар, предприятията, младежта, здравето, гражданството и правосъдието, научните изследвания и иновациите, промишлената политика и политиката на сближаване, туризма и външните отношения, търговията и развитието и Програмата в областта на цифровите технологии.
(28)
В съответствие с принципите за оценка на изпълнението процедурите за мониторинг и оценка на програмата следва да включват изготвянето на ежегодни подробни доклади и следва да се основават на специфични, измерими, достижими, целесъобразни и обвързани със срокове цели и показатели, включително качествени цели и показатели. В процедурите за наблюдение и оценка се вземат под внимание работата на съответните участници като Евростат, както и констатациите на проекта ESS-net Culture и на Института по статистика на Юнеско. В тази връзка по отношение на аудио-визуалния сектор участието на Съюза в Европейската аудио-визуална обсерватория („Обсерваторията“) следва да продължи.
(29)
С цел да се осигури оптимален мониторинг и оценка през целия период на изпълнение на програмата, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на приемането на допълнителни количествени и качествени показатели. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(30)
Както е посочено в доклада на Комисията от 30 юли 2010 г. относно въздействието на решенията на Европейския парламент и на Съвета за изменение на правното основание на европейските програми в областта на ученето през целия живот, културата, младежта и гражданството, значителното намаляване на сроковете в процедурите на управление доведе до повишаване на ефективността на програмите. Следва да се обърне особено внимание, за да се гарантира че административните и финансовите процедури продължават да бъдат опростявани, включително чрез използването на разумни, обективни и редовно актуализирани системи за определяне на еднократни суми, единични цени и финансиране с фиксирана ставка.
(31)
С цел да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(32)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета (14) Комисията възложи от 2009 г. насам на Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура осъществяването на задачи по изпълнението, свързани с управлението на действието на Съюза в областта на образованието, аудио-визуалната дейност и културата. Следователно Комисията, въз основа на анализ на разходите и ползите, може съгласно предвиденото в посочения регламент да използва съществуваща изпълнителна агенция при изпълнението на програмата.
(33)
В настоящия регламент се определя финансов пакет за целия период на изпълнение на програмата, съставляващ основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (15), за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(34)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително мерки за предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, по целесъобразност, налагане на административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 г. на Европейския парламент и на Съвета (16) („Финансовия регламент“).
(35)
С оглед дейността на Европейската служба за борба с измамите („OLAF“) и съгласно Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (17) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18) е необходимо разработването и прилагането на подходящи мерки за предотвратяване на измамите и събиране на средствата, които са били изгубени, предоставени или използвани по неправомерен начин.
(36)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно опазването, развитието и насърчаването на европейското културно и езиково многообразие и популяризирането на европейското културно наследство, както и засилването на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на аудио-визуалния сектор, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки предвид транснационалния и международния характер на програмата, а поради обхвата и очакваното въздействие, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(37)
Поради това решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО следва да бъдат отменени.
(38)
Следва да се предвидят разпоредби за мерки, уреждащи прехода от програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ към програмата.
(39)
За да се сигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, на действието на органи, Комсията следва да е оправомощена по време на първоначалния етап от програмата да счита за допустими за финансиране разходите, пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
(40)
За да се осигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, настоящият регламент следва да се прилага считано от 1 януари 2014 г. Поради спешност настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-бързо след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 1
Създаване и срок на действие
1. С настоящия регламент се създава програма „Творческа Европа“ с цел оказване на подкрепа за секторите на културата и творчеството в Европа („програмата“).
2. Програмата се прилага за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„сектори на културата и творчеството“ означава всички сектори, чиито дейности се основават на културни ценности и/или художествени и други творчески форми на изразяване, независимо дали тези дейности са пазарно ориентирани или не, без оглед на вида организация, която ги осъществява, както и без оглед на начина на финансиране на същата организация. Тези дейности включват разработването, създаването, производството, разпространението и съхраняването на стоки и услуги, които представляват културни, художествени или други творчески форми на изразяване, както и свързани с тях функции, като образование или управление. Секторите на културата и творчеството включват, inter alia архитектура, архиви, библиотеки и музеи, художествени занаяти, аудио-визуална дейност (включително филми, телевизия, видеоигри и мултимедийни продукти), материално и нематериално културно наследство, проектиране, фестивали, музика, литература, сценично изкуство, издателска дейност, радио и изобразително изкуство;
2)
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия съобразно определението им в Препоръка 2003/361/ЕО (19);
3)
„участващи финансови посредници“ означава финансови посредници по смисъла на член 139, параграф 4, втора алинея от Финансовия регламент, подбрани по линия на механизма за гарантиране в съответствие с Финансовия регламент и с приложение I към настоящия регламент, които предоставят или възнамеряват да предоставят:
а)
заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (гаранции от Европейския инвестиционен фонд („ЕИФ“)); или
б)
гаранции по заеми на други финансови посредници, които предоставят заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (насрещни гаранции от ЕИФ);
4)
„доставчици за изграждане на капацитет“ означава образувания, които са способни да предоставят експертен опит в съответствие с приложение I, за да позволят на участващите финансови посредници ефективно да оценяват спецификата и рисковете, свързани с МСП и с микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти.
Член 3
Общи цели
Общите цели на програмата са:
a)
опазване, развитие и насърчаване на европейското езиково и културно многообразие и популяризиране на европейското културно наследство;
б)
засилване на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на тази на аудио-визуалния сектор, с цел насърчаването на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
Член 4
Конкретни цели
Конкретните цели на програмата са:
a)
предоставяне на подкрепа, свързана с възможностите за извеждане на дейността на европейските сектори на културата и творчеството на транснационално и международно равнище;
б)
насърчаване на транснационалното разпространение на културните и творческите произведения и на транснационалната мобилност на културните деятели и творците, и по-специално хората на изкуството, както и привличане на нова и по-широка публика и подобряване на достъпа до културни и творчески произведения в Съюза и извън него с особена насоченост към децата, младите хора, лицата с увреждания и слабо представените групи;
в)
укрепване на финансовия капацитет на МСП и на микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството по устойчив начин при стремеж същевременно да се осигури балансирано географско покритие и секторно представяне;
г)
поощряване на развитието на политиката, новаторството, творчеството, привличането на публика, както и новите стопански и управленчески модели посредством подкрепа за транснационално сътрудничество в областта на политиката.
Член 5
Европейска добавена стойност
1. Като се признава същинската и икономическата стойност на културата, програмата подкрепя действия и дейности, които се отличават с европейска добавена стойност в секторите на културата и творчеството. Тя допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и на нейните водещи инициативи.
2. Европейската добавена стойност се осигурява чрез един или няколко от следните ефекти:
a)
транснационалния характер на действията и дейностите, които допълват регионални, национални, международни програми и политики или други такива на Съюза, и въздействието на тези действия и дейности върху секторите на културата и творчеството, както и върху гражданите и познанията им за култури, които са различни от тяхната собствена;
б)
развитието и насърчаването на транснационално сътрудничество между културните деятели и творците, включително хората на изкуството, професионалистите в аудио-визуалната област, културните и творческите организации и аудио-визуалните оператори, съсредоточавайки се върху стимулирането на по-всеобхватни, бързи, ефективни и дългосрочни действия в отговор на глобалните предизвикателства;
в)
икономиите от мащаба и натрупването на критична маса, улеснявани от подкрепата от Съюза, които създават ефект на лоста за привличането на допълнителни средства;
г)
осигуряването на по-голяма равнопоставеност в европейските сектори на културата и творчеството, като бъдат взети предвид държавите с нисък производствен капацитет и/или държавите или регионите с ограничен в географско и/или езиково отношение район.
Член 6
Структура на програмата
Програмата се състои от:
a)
подпрограма „МЕДИА“;
б)
подпрограма „Култура“;
в)
междусекторно направление.
Член 7
Логограми на подпрограмите
1. Комисията гарантира видимостта на програмата чрез използването на логограми, които са специфични за всяка от подпрограмите.
2. Бенефициерите на подпрограма „МЕДИА“ използват нейната логограма, установена в приложение II. Комисията определя конкретни правила по използването на посочената логограма и ги изпраща на бенефициерите.
3. Бенефициерите на подпрограма „Култура“ използват логограма, която се определя от Комисията. Комисията установява конкретни правила по използването на тази логограма и ги изпраща на бенефициерите.
4. Комисията и информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, също имат право да използват логограмите на подпрограмите.
Член 8
Достъп до програмата
1. Програмата насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията на Юнеско от 2005 г.
2. Програмата е открита за участието на държавите-членки.
3. Без да се засяга параграф 4, програмата е отворена за участие и за следните държави, при условие че платят допълнителни средства за участие и че отговарят по отношение на подпрограма „МЕДИА“ на условията, установени в Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20):
a)
държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия и процедури за участието на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решенията на Съвета за асоцииране или други подобни споразумения;
б)
държавите, които са страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с посоченото споразумение;
в)
Конфедерация Швейцария, въз основа на двустранно споразумение, което да бъде сключено с тази държава;
г)
държавите от Европейската политика за съседство, в съответствие с процедурите, установени с тези държави въз основа на рамковите споразумения, в които се предвижда тяхното участие в програмите на Съюза.
4. Държавите, посочени в параграф 3, букви а) и г), се изключват от участие в механизма за гарантиране.
5. Програмата е отворена за действия, включващи двустранно или многостранно сътрудничество и насочени към определени държави или региони, въз основа на допълнителни средства за участие, плащани от, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени с тези държави или региони.
6. Програмата дава възможност за сътрудничество и съвместни действия с държави, които не участват в програмата, и с международни организации, действащи в секторите на културата и творчеството като Юнеско, Съвета на Европа, ОИСР или СОИС въз основа на съвместен принос за осъществяването на целите на програмата.
ГЛАВА II
Подпрограма „МЕДИА“
Член 9
Приоритети по подпрограма „МЕДИА“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на европейския аудио-визуален сектор за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
улесняване на придобиването и усъвършенстването на умения и компетентности от професионалистите в аудио-визуалната област и развитието на мрежи, включително използването на цифровите технологии, за да се осигури адаптирането към развитието на пазара, изпробването на нови подходи, свързани с привличането на публика и изпробването на нови стопански модели;
б)
засилване на капацитета на европейските оператори в аудио-визуалната сфера за разработване на аудио-визуални произведения с потенциал за разпространение в Съюза и извън него и улесняване на европейските и международните съвместни продукции, включително с телевизионни разпространители;
в)
насърчаване на обмена между предприятията чрез улесняване на достъпа до пазари и до стопански инструменти, позволяващи на аудио-визуалните оператори по-видимо присъствие на техните проекти на пазарите в Съюза и на международните пазари.
2. Приоритетите във връзка с насърчаването на транснационалното разпространение са следните:
a)
подкрепа за киноразпространението чрез транснационален маркетинг, изграждане на „отличителни марки“, разпространение и показване на аудио-визуални произведения;
б)
насърчаване на транснационалния маркетинг, изграждане на „отличителни марки“ и разпространение на аудио-визуални произведения на всички други платформи, несвързани с киноразпространението;
в)
подкрепа за привличане на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските аудио-визуални произведения и подобряване на достъпа до тях, по-специално чрез популяризиране, организиране на събития, филмова грамотност и фестивали;
г)
поощряване на нови форми на разпространение с цел създаване на нови стопански модели.
Член 10
Мерки за подкрепа по подпрограма „МЕДИА“
За изпълнение на приоритетите, изложени в член 9, подпрограма „МЕДИА“ предоставя подкрепа за:
a)
разработването на цялостен набор от мерки за обучение, които насърчават придобиването и развиването на умения и компетенции от страна на аудио-визуалните експерти, обмена на знания и инициативите за изграждане на мрежи, в т.ч. интегрирането на цифрови технологии;
б)
разработването на европейски аудио-визуални произведения, по-специално на филми и телевизионни произведения, като например художествени, документални, детски и анимационни филми, както и интерактивни произведения, като например видеоигри и мултимедийни продукти, притежаващи по-голям потенциал за трансгранично разпространение;
в)
дейности, насочени към оказване на подкрепа на европейски аудио-визуални продуцентски дружества, по-специално независими продуцентски дружества, с оглед улесняване на европейските и международните съвместни продукции на аудио-визуални произведения, включително телевизионни произведения;
г)
дейности, които помагат на партньорите по европейски и международни копродукции да се срещат и/или оказват непряка подкрепа за аудио-визуални произведения, които са копродукция, чрез оказване на подкрепа за международните фондове за копродукции, установени в държава, участваща в програмата;
д)
улесняване на достъпа до професионални търговски прояви и пазари в аудио-визуалната сфера, както и използване на онлайн търговски инструменти в Съюза и извън него;
е)
създаване на системи за подкрепа на разпространението на европейските ненационални филми чрез киноразпространението и всякакви други видове платформи, както и за международни търговски дейности, по специално изготвянето на субтитри, дублаж и аудио описание на аудио-визуалните произведения;
ж)
улесняване на разпространението на европейските филми по целия свят, както и на международни филми в Съюза чрез всякакви платформи за разпространение, посредством международни проекти за сътрудничество в аудио-визуалния сектор;
з)
европейска мрежа от оператори на киносалони, в чиято програма е включен значителен дял ненационални европейски филми;
и)
инициативи за представяне и популяризиране на многообразието от европейски аудио-визуални произведения, включително късометражни филми като например фестивали и други събития за популяризиране;
й)
дейности, насочени към стимулиране на филмовата грамотност и повишаване на познанията на публиката за европейските аудио-визуални произведения и интереса й към тях, включително аудио-визуалното и кинематографичното наследство, преди всичко сред младата публика;
к)
новаторски действия за изпробване на нови стопански модели и инструменти в области, които има вероятност да бъдат повлияни от въвеждането и използването на цифровите технологии.
Член 11
Европейска аудио-визуална обсерватория
1. Съюзът е член на „Обсерваторията“ за срока на действие на програмата.
2. Участието на Съюза в Обсерваторията допринася за постигането на приоритетите на подпрограма „МЕДИА“ чрез:
a)
насърчаване на прозрачността и установяване на равнопоставени условия по отношение на достъпа до правна и финансова/пазарна информация и допринасяне за съпоставимостта на правната и статистическата информация;
б)
предоставяне на анализ на данните и на пазара, който е полезен за изготвянето на насоките на действие на подпрограмата „МЕДИА“ и за оценката на тяхното въздействие върху пазара.
3. Комисията представлява Съюза при неговите отношения с Обсерваторията.
ГЛАВА III
Подпрограма „Култура“
Член 12
Приоритети по подпрограма „Култура“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на секторите на културата и творчеството за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
подкрепа за действия, осигуряващи на деятелите на културата и творчеството умения, компетентности и знания, които допринасят за укрепването на секторите на културата и творчеството, включително насърчаване на адаптирането към цифровите технологии, изпробването на нови подходи за привличане на публика и изпробване на нови стопански и управленчески модели;
б)
подкрепа за дейности, даващи възможност за международно сътрудничество на деятелите на културата и творчеството и за професионално развитие и извършване на дейност в международен мащаб в рамките на Съюза и извън него, по възможност на основата на дългосрочни стратегии;
в)
предоставяне на подкрепа за засилване на капацитета на европейските културни и творчески организации и изграждане на международни мрежи с оглед улесняване на достъпа до професионални възможности.
2. Приоритетите, свързани с насърчаването на транснационалното разпространение и мобилността, са следните:
a)
подкрепа за международни турнета, прояви и изложби и фестивали;
б)
подкрепа за разпространението на европейската литература с оглед осигуряване на възможно най-широк достъп;
в)
подкрепа за привличането на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските културни и творчески произведения и към материалното и нематериалното културно наследство и подобряване на достъпа до тях.
Член 13
Мерки за подкрепа по подпрограма „Култура“
1. За изпълнение на изложените в член 12 приоритети подпрограма „Култура“ предоставя подкрепа за:
a)
проекти за транснационално сътрудничество с цел обединяването на културни и творчески организации от различни държави при предприемането на секторни или междусекторни дейности;
б)
дейности на европейски мрежи от културни и творчески организации от различни държави;
в)
дейности на организации с европейска насоченост, които допринасят за развитие на нови таланти и стимулиране на транснационалната мобилност на деятелите на културата и творчеството и на разпространението на творбите, които притежават потенциал да оказват широко въздействие върху целия сектор и осигуряват трайни ефекти;
г)
превод на литературни произведения и тяхното по-нататъшно популяризиране;
д)
специфични действия, насочени към това богатството и разнообразието от европейски култури да стане по-видимо, и които стимулират междукултурния диалог и взаимното разбирателство, включително чрез награди на Съюза за култура, действието за европейски столици на културата и действието за Знак за европейско наследство.
2. Мерките за подкрепа, изложени в параграф 1, са насочени по-специално към подкрепа на проекти с нестопанска цел.
ГЛАВА IV
Междусекторно направление
Член 14
Механизъм за гарантиране за секторите на културата и творчеството
1. Комисията създава механизъм за гарантиране, насочен към секторите на културата и творчеството в Съюза.
Механизмът за гарантиране функционира като самостоятелен инструмент и се създава и управлява в съответствие с дял VIII от Финансовия регламент.
2. Механизмът за гарантиране има следните приоритети:
a)
улесняване на достъпа до финансиране за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството;
б)
подобряване на способността на участващите финансови посредници за оценка на рисковете, свързани с МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти, включително посредством техническа помощ, изграждане на познания и мерки за изграждане на мрежи.
Изпълнението на приоритетите се осъществява в съответствие с приложение I.
3. В съответствие с член 139, параграф 4 от Финансовия регламент Комисията прилага механизма за гарантиране в режим на непряко управление, възлагайки задачи на ЕИФ, както е посочено в член 58, параграф 1, буква в), подточка iii) от посочения регламент, при спазване на реда и условията на споразумение между Комисията и ЕИФ.
Член 15
Транснационално сътрудничество в областта на политиката
1. За насърчаване на транснационалното сътрудничество в областта на политиката междусекторното направление предоставя подкрепа за:
a)
транснационален обмен на опит, знания и умения относно нови стопански и управленчески модели, дейности за партньорско обучение и създаване на мрежи между културните и творческите организации и лицата, разработващи политиките, във връзка с развитието на секторите на културата и творчеството, чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
б)
събирането на пазарни данни, изследвания, анализи на пазара на труда и потребностите от умения, анализи на европейските и националните политики в областта на културата и подкрепа за статистически проучвания, основани на специфични за всеки сектор инструменти и критерии и оценки, включително измерване на всички аспекти на въздействието на програмата;
в)
плащането на вноската за членство на Съюза в Обсерваторията с цел подобряване събирането на данни и анализа по отношение на аудио-визуалния сектор;
г)
изпробване на нови и междусекторни стопански подходи, свързани с финансирането, разпространението и икономическата реализация на творбите и произведенията;
д)
провеждане на конференции, семинари и политически диалог, включително в областта на културната осведоменост и медийната грамотност чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
е)
информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, и изпълнението на техните функции.
2. В срок до 30 юни 2014 г. Комисията извършва проучване на осъществимостта, като проучва възможността за събиране и анализиране на данни в секторите на културата и творчеството с изключение на аудио-визуалния сектор, и представя резултата от това проучване на Европейския парламент и на Съвета.
В зависимост от резултатите от проучването на осъществимостта Комисията може да представи предложение за изменение на настоящия регламент.
Член 16
Информационни бюра по програмата „Творческа Европа“
1. Държавите, участващи в програмата, установяват във взаимодействие с Комисията информационни бюра по програмата „Творческа Европа“ в съответствие със своето национално право и практика („бюра „Творческа Европа“).
2. Комисията поддържа мрежа от бюра „Творческа Европа“.
3. Бюрата „Творческа Европа“ изпълняват следните функции, като вземат предвид специфичните характеристики на всеки един сектор:
a)
даване на информация за програмата и популяризирането й в техните държави;
б)
подпомагане на секторите на културата и творчеството по отношение на програмата и предоставяне на основна информация относно други подходящи възможности за подпомагане, които са на разположение в рамките на политиката на Съюза;
в)
стимулиране на трансграничното сътрудничество в рамките на секторите на културата и творчеството;
г)
подпомагане на Комисията чрез съдействие по отношение на секторите на културата и творчеството в държавите, участващи в програмата, например посредством предоставяне на налични данни за тези сектори;
д)
подпомагане на Комисията за осигуряването на адекватна комуникационна дейност и разпространение на информация относно резултатите и въздействието на програмата;
е)
осигуряване на комуникацията и разпространението на информацията за предоставеното финансиране от Съюза и постигнатите резултати за държавата, в която се намират.
4. Комисията осигурява във взаимодействие с държавите-членки качеството и резултатите на услугите, предоставяни от бюрата „Творческа Европа“ посредством редовен и независим мониторинг и оценка.
ГЛАВА V
Резултати от изпълнението и разпространение на информация
Член 17
Съгласуваност и взаимно допълване
1. Съвместно с държавите-членки Комисията гарантира цялостната съгласуваност и взаимно допълване между програмата и:
a)
съответните политики на Съюза, като тези в областта на образованието, заетостта, здравеопазването, вътрешния пазар, Програмата в областта на цифровите технологии, младежта, гражданството, външните отношения, търговията, научноизследователската дейност и иновациите, предприятията, туризма, правосъдието, разширяването и развитието;
б)
други източници на финансиране от Съюза от значение в областта на политиката за културата и медиите, по-специално Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и програмите за научни изследвания и иновации, както и финансовите инструменти, свързани с правосъдието и гражданството, програмите за външно сътрудничество и инструментите за предприсъединителна помощ.
2. Настоящият регламент се прилага и изпълнява, без да се засягат международните ангажименти на Съюза.
Член 18
Мониторинг и оценка
1. Комисията осигурява редовен мониторинг и външна оценка на програма въз основа на качествените и количествените показатели за изпълнение, изложени по-долу:
a)
Показатели за общите цели, посочени в член 3:
i)
равнището на заетост в секторите на културата и творчеството, промяната в него и делът му от брутния вътрешен продукт;
ii)
броят на хората, които имат достъп до европейски културни и творчески произведения, включително, когато е възможно, произведения от страни, различни от собствената им страна;
б)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква а):
i)
мащабът на международните дейности на организациите в сферата на културата и творчеството и броят на създадените транснационални партньорства;
ii)
броят на проявите, организирани с цел обучение, и дейностите, подкрепяни от програмата, в резултат на които се е повишила компетентността и пригодността за заетост на културните деятели и професионалистите в аудио-визуалната област;
в)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „МЕДИА“:
i)
броят на продадените билети за ненационални европейски филми в Европа и за европейски филми по целия свят (на десет от най- важните неевропейски пазари) в кината;
ii)
процентът на европейските аудио-визуални произведения в кината, по телевизията и на цифровите платформи;
iii)
броят на хората в държавите-членки, които имат достъп до ненационални европейски аудио-визуални произведения и броят на хората, които имат достъп до европейски аудио-визуални произведения, в страните, участващи в програмата;
iv)
броят европейски видеоигри, произведени в Съюза, както и в страните, участващи в програмата;
г)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „Култура“:
i)
броят на хората, които пряко или косвено са засегнати от проекти, ползващи подкрепа по програмата;
ii)
броят на проектите, насочени към децата, младите хора и слабо представените групи, както и приблизителният брой на хората, до които тези проекти са достигнали;
д)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква в):
i)
обемът на заемите, гарантирани в рамките на механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори на МСП и на микро-, малките и средните организации;
ii)
обемът на отпуснатите заеми от участващи финансови посредници, категоризирани по национален произход;
iii)
броят и географското разпространение на участващите финансови посредници;
iv)
броят на МСП и микро-, малки и средни организации, които се ползват от механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори;
v)
средният процент на непогасяваните заеми;
vi)
постигнатият ефект на лоста по гарантираните заеми по отношение на индикативния ефект на лоста (1:5,7);
е)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква г):
i)
броят държави-членки, които при разработването на националните си политики използват резултатите от отворения метод на координация;
ii)
броят на новите инициативи и резултати от политиките.
2. Резултатите от процеса на наблюдение и оценка се вземат под внимание при изпълнението на програмата.
3. Освен редовния мониторинг на програмата Комисията представя междинен доклад за оценка въз основа на външна и независима оценка, в който:
a)
са включени качествени и количествени елементи с цел оценяване на ефективността на програмата при постигането на нейните цели, ефикасността на програмата, както и нейната европейска добавена стойност;
б)
са разгледани възможностите за опростяване на програмата и за подобряване на нейната вътрешна и външна съгласуваност, запазването на значимостта на нейните цели, както и приносът на мерките към изпълнението на приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
в)
са взети под внимание резултатите във връзка с оценката на дългосрочното въздействие на решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО.
4. В срок до 31 декември 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 3 междинен доклад за оценка.
5. Въз основа на окончателна външна и независима оценка Комисията изготвя окончателен доклад за оценка, в който въз основа на подбраните количествени и качествени показатели се оценяват дългосрочният ефект и устойчивостта на въздействието на програмата. По отношение на конкретната цел, посочена в член 4, буква в), Комисията оценява и въздействието на механизма за гарантиране върху достъпа до банкови заеми и свързаните с това разходи за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството.
6. В срок до 30 юни 2022 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 5 окончателен доклад за оценка.
Член 19
Комуникация и разпространение на информация
1. Комисията предоставя информация на държавите, участващи в програмата, относно проектите, които са получили финансиране от Съюза, като изпраща решенията за подбор в рамките на две седмици след тяхното приемане.
2. Бенефициерите по проектите, осъществявани с подкрепа от програмата, провеждат комуникационни дейности и разпространяват информация за полученото от Съюза финансиране и за постигнатите резултати.
3. Комисията осигурява разпространението на съответната информация сред бюрата „Творческа Европа“.
ГЛАВА VI
Делегирани актове
Член 20
Делегиране на правомощия на Комисията
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 21 за допълване на количествените и качествените показатели за постигнатите резултати, установени в член 18, параграф 1.
Член 21
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 20 се предоставя на Комисията за целия период на действие на програмата.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 20, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 20, влиза в сила само в случай че нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след уведомлението до тях за съответния акт, или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
ГЛАВА VII
Разпоредби за изпълнение
Член 22
Изпълнение на програмата
1. Комисията изпълнява програмата в съответствие с Финансовия регламент.
2. Комисията приема посредством актове за изпълнение годишна работна програма за подпрограмите и междусекторното направление. В годишната работна програма Комисията осигурява последователното ежегодно изпълнение на общите и конкретните цели, изложени в членове 3 и 4, както и на приоритетите, установени в членове 9 и 12, и очертава очакваните резултати, методите за изпълнение, както и общата сума на плана за финансирането. Годишната работна програма съдържа също така описание на мерките, които ще бъдат финансирани, информация за разпределената за всяка мярка сума и приблизителен график на изпълнението.
По отношение на безвъзмездните средства в годишната работна програма се посочват приоритетите, допустимостта, критериите за подбор и отпускане на финансирането и максималният размер на съфинансирането. Финансовият принос на програмата е максимално 80 % от разходите по осъществяване на подкрепяните операции.
По отношение на механизма за гарантиране в годишната работна програма се посочват критериите за допустимост и подбор на финансовите посредници, критериите за недопускане, свързани със съдържанието на представените пред участващите финансови посредници проекти, годишно отпуснатите средства на ЕИФ, както и критериите за допустимост, подбор и отпускане на средства на доставчиците за изграждане на капацитет.
Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 23, параграф 4.
3. Комисията приема общите насоки за изпълнение на програмата в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 23, параграф 3.
Член 23
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Комитет на програма „Творческа Европа“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът на програма „Творческа Европа“ може да заседава в специални състави, за да разглежда конкретни въпроси, свързани с подпрограмите и междусекторното направление.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 24
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. се определя в размер на 1 462 724 000 EUR по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на многогодишната финансова рамка.
2. Финансовият пакет, посочен в параграф 1, се разпределя, както следва:
a)
най-малко 56 % за подпрограма „МЕДИА“;
б)
най-малко 31 % за подпрограма „Култура“;
в)
най-много 13 % за междусекторното направление, като най-малко 4 % се заделят за мерки за транснационално сътрудничество, изброени в член 15, и за бюрата „Творческа Европа“.
3. Административните разходи, свързани с изпълнението на програмата, образуват част от отпуснатите средства по параграф 2, а общата сума на тези разходи не надвишава 7 % от бюджета на програмата, от които 5 % се разпределят за изпълнението на подпрограма „МЕДИА“, а 2 % - за изпълнението на подпрограма „Култура“.
4. С финансовия пакет, посочен в параграф 1 може да бъдат покривани и разходи, свързани с дейности по подготовката, наблюдението, контрола, одита и оценката, които са непосредствено необходими за управлението на програмата и за постигането на нейните цели; по-специално проучвания, експертни срещи, информационни и комуникационни дейности, включително институционална комуникация на политическите приоритети на Съюза от гледна точка на общите цели на настоящата програма и разходи, свързани с компютърните мрежи за обработка и обмен на информация, както и всякакви други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата.
5. С финансовия пакет, посочен в параграф 1могат да се покриват разходите за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между мерките, приети с решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО, и настоящия регламент.
Ако е необходимо, бюджетни кредити могат да бъдат включени в бюджета и след 2020 г. с цел покриването на подобни разходи за управлението на действията, които не са приключили до 31 декември 2020 г.
6. Чрез дерогация от член 130, параграф 2 от Финансовия регламент и в надлежно обосновани случаи Комисията може да приеме за допустими разходи, които са пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа действия и дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
Член 25
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции, и при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата.
3. OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013, с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по програмата.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, договорите, споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се овластяват да провеждат одити и разследвания съгласно съответните техни компетенции.
ГЛАВА VIII
Окончателни разпоредби
Член 26
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Дейностите, предприети до 31 декември 2013 г. въз основа на решенията, посочени в параграф 1, продължават, до приключването им, да се управляват в съответствие с посочените решения.
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
UREDBA (EU) št. 1295/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. decembra 2013
o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014-2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 166(4), prve alinee člena 167(5) in člena 173(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša unija med narodi Evrope in med drugim daje Uniji nalogo, da prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati zagotavlja pogoje, ki so potrebni za konkurenčnost industrije Unije. Unija, če je to potrebno, v skladu s členom 167 PDEU in Unescovo Konvencijo iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (v nadaljnjem besedilu: Unescova Konvencija iz leta 2005) podpira in dopolnjuje ukrepe držav članic na področjih spoštovanja in spodbujanja kulturne in jezikovne raznolikosti, krepi konkurenčnost kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in lajša prilagajanje spremembam v industriji.
(2)
Podpora Unije kulturnim in ustvarjalnim sektorjem temelji predvsem na izkušnjah, pridobljenih s programi Unije iz Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) (program MEDIA), Sklepa št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) (program Kultura) in Sklepa št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) (program MEDIA Mundus). Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) (ukrep Evropske prestolnice kulture) in Sklep št. 1194/2011/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (8) (ukrep Znak evropske dediščine) prav tako prispevata k ukrepom Unije za podporo kulturnim in ustvarjalnim sektorjem.
(3)
Sporočilo Komisije o Evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 (9), Evropski parlament pa v resoluciji z dne 10. aprila 2008 (10), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije za kulturne in ustvarjalne sektorje. Njen namen je spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog, kulturo kot katalizatorja ustvarjalnosti v okviru za rast in delovna mesta ter kulturo kot bistveni sestavni del mednarodnih odnosov Unije.
(4)
Kulturni in ustvarjalni sektorji ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 11, 21 in 22 Listine pomembno prispevajo k boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno z rasizmom in ksenofobijo, in so pomembna podlaga za svobodo izražanja in spodbujanje spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti.
(5)
Unescova Konvencija iz leta 2005, ki je začela veljati 18. marca 2007 in katere pogodbenica je Unija, poudarja, da imajo kulturne dejavnosti, dobrine in storitve tako gospodarsko kot kulturno naravo, saj so nosilke identitet, vrednot in pomenov, zato z njimi ne smemo ravnati, kot da imajo zgolj tržno vrednost. Namen te konvencije je okrepiti mednarodno sodelovanje, vključno z mednarodnimi sporazumi o koprodukciji in kodistribuciji, ter solidarnost, tako da se spodbuja kulturno izražanje vseh držav in posameznikov. Določa tudi, da je treba ustrezno pozornost nameniti posebnim okoliščinam in potrebam različnih socialnih skupin, tudi pripadnikom manjšin. Zato bi moral podporni program za kulturne in ustvarjalne sektorje spodbujati kulturno raznolikost na mednarodni ravni v skladu s to konvencijo.
(6)
Spodbujanje snovne in nesnovne kulturne dediščine v smislu Unescove Konvencije iz leta 2003 o varovanju nesnovne kulturne dediščine in Unescove Konvencije iz leta 1972 o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine bi moralo tudi prispevati k povečanju vrednosti ustreznih krajev, obenem pa pri ljudstvih vzbujati občutek pripadnosti h kulturni in zgodovinski vrednosti takih krajev.
(7)
V sporočilu Komisije z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) je opredeljena strategija, katere namen je preoblikovati Unijo v pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo, ki ga bo odlikovala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Komisija je v tem sporočilu opozorila, da mora Unija zagotoviti privlačnejše okvirne pogoje za inovativnost in ustvarjalnost. V tem smislu so kulturni in ustvarjalni sektorji vir inovativnih idej, ki jih je mogoče pretvoriti v izdelke in storitve, ki ustvarjajo rast in delovna mesta ter pomagajo pri reševanju težav v zvezi z družbenimi spremembami. Poleg tega sta odličnost in konkurenčnost v teh sektorjih prvenstveno rezultat prizadevanj umetnikov, ustvarjalcev in strokovnjakov, ki jih je treba spodbujati. Zato bi bilo treba izboljšati dostop do financ za kulturne in ustvarjalne sektorje.
(8)
Svet je v svojih sklepih o službah, ki umetnikom in kulturnim delavcem (11) dajejo informacije o mobilnosti, potrdil pomen mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev za Unijo in za doseganje njenih ciljev v okviru strategije Evropa 2020 ter pozval države članice in Komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi in ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti pripomorejo k posredovanju izčrpnih in točnih informacij umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni znotraj Unije.
(9)
Da bi prispevali h krepitvi skupnega kulturnega območja, je pomembno spodbujati nadnacionalno mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev ter nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del, vključno z avdiovizualnimi deli in izdelki, s tem pa spodbujati kulturne izmenjave in medkulturni dialog.
(10)
Programi MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus so bili predmet rednega spremljanja in zunanjih ocenjevanj, o njihovi prihodnosti pa so bila organizirana javna posvetovanja, na podlagi katerih je razvidno, da imajo navedeni programi zelo pomembno vlogo pri varovanju in spodbujanju evropske kulturne in jezikovne raznolikosti. Iz navedenih dejavnosti spremljanj, ocenjevanj in posvetovanj ter različnih neodvisnih študij, zlasti študije o podjetniški razsežnosti kulturnih in ustvarjalnih industrij, je razvidno tudi, da se kulturni in ustvarjalni sektorji srečujejo s skupnimi izzivi, in sicer s hitrimi spremembami zaradi digitalnega premika in globalizacije, z razdrobljenostjo trga, povezano z jezikovno raznolikostjo, s težavami pri dostopu do financ, zapletenimi upravnimi postopki in pomanjkanjem primerljivih podatkov, ki vsi potrebujejo ukrepanje na ravni Unije.
(11)
Evropski kulturni in ustvarjalni sektorji so sami po sebi raznoliki glede na nacionalno in jezikovno pripadnost, kar ustvarja kulturno bogato in zelo neodvisno kulturno okolje, ki omogoča izražanje različnih kulturnih tradicij dediščine Evrope. Vendar ima takšna raznolikost za posledico tudi vrsto ovir, ki zavirajo nemoteno nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del ter omejujejo mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev v Uniji in zunaj nje, kar lahko privede do geografskih neravnovesij in posledično do omejene izbire za potrošnika.
(12)
Ker je za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje značilna jezikovna raznolikost, ki v nekaterih sektorjih povzroča razdrobljenost glede na jezikovno pripadnost, so podnaslavljanje, sinhronizacija in zvočni opisi bistveni za kroženje kulturnih in ustvarjalnih del, vključno z avdiovizualnimi deli.
(13)
Digitalni premik občutno vpliva na to, kako se kulturne in ustvarjalne dobrine in storitve ustvarjajo oziroma opravljajo, razširjajo, kako se do njih dostopa ter kako se porabijo in denarno izrazijo. Čeprav je treba priznati potrebo po iskanju novega ravnovesja med vse večjo dostopnostjo kulturnih in ustvarjalnih del, pravičnim plačilom za umetnike in ustvarjalce ter ustvarjanjem novih poslovnih modelov, pa spremembe, ki izhajajo iz digitalnega premika, ponujajo velike priložnosti za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje ter za evropsko družbo na splošno. Nižji stroški distribucije, novi distribucijski kanali, potencial za nova in večja občinstva ter nove priložnosti za nišne izdelke lahko olajšajo dostop in povečajo kroženje kulturnih in ustvarjalnih del po vsem svetu. Kulturni in ustvarjalni sektorji morajo, da bi lahko v celoti izkoristili te priložnosti ter se prilagodili digitalnemu premiku in globalizaciji, razviti nova znanja in spretnosti ter zahtevati boljši dostop do financ, da bi lahko nadgradili opremo, razvili nove produkcijske in distribucijske postopke ter prilagodili svoje poslovne modele.
(14)
Sedanje prakse na področju distribucije podpirajo sistem financiranja filmov, vendar je potreba po spodbujanju privlačnih zakonitih spletnih ponudb in inovacij vse večja, zato je pomembno spodbujati nove načine distribucije za vzpostavitev novih poslovnih modelov.
(15)
Digitizacija kinematografov je zaradi visokih stroškov digitalne opreme aktualno vprašanje za številne majhne kinooperaterje, zlasti operaterje kinodvoran z enim platnom. Čeprav je kultura prvenstveno v pristojnosti držav članic in bi te morale še naprej obravnavati to vprašanje na ustrezni nacionalni, regionalni in lokalni ravni, obstaja možnost financiranja iz programov in skladov Unije, zlasti tistih, ki so namenjeni lokalnemu in regionalnemu razvoju.
(16)
Razvoj občinstva, predvsem v zvezi z mladimi, zahteva posebno zavezo Unije, da bo podpirala zlasti medijsko in filmsko pismenost.
(17)
Eden največjih izzivov kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti mikro-, malih in srednjih podjetij (MSP) ter mikro-, malih in srednjih organizacij, vključno z nepridobitnimi in nevladnimi organizacijami, je težava, s katero se soočajo pri dostopu do sredstev, ki jih potrebujejo za financiranje svojih dejavnosti, za rast ter za ohranjanje in povečanje konkurenčnosti ali mednarodno uveljavitev svojih dejavnosti. Medtem ko je tak izziv skupen MSP na splošno, pa je zaradi nesnovne narave številnih njihovih sredstev, prototipičnosti njihovih dejavnosti in njihove lastne potrebe po tveganju in preizkušanju zavoljo inoviranja položaj v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih precej težji. Takšno prevzemanje tveganja mora razumeti in podpirati tudi finančni sektor.
(18)
Evropska zveza ustvarjalnih industrij je kot pilotni projekt medsektorska pobuda, ki podpira predvsem ustvarjalne industrije na ravni politik. Njen namen je učinkovati kot finančni vzvod za dodatna sredstva za ustvarjalne industrije in spodbuditi povpraševanje drugih industrij in sektorjev po storitvah ustvarjalnih industrij. Potekalo bo preizkušanje novih orodij za boljšo podporo inovacijam v ustvarjalnih industrijah, ki bo podprto s finančnimi vzvodi, da se bo uporabilo za platformo za seznanjanje s politikami, ki bo sestavljena iz evropskih, nacionalnih in regionalnih zainteresiranih strani.
(19)
Z združitvijo sedanjih programov MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus za kulturne in ustvarjalne sektorje v enotni celoviti program (v nadaljnjem besedilu: Program) bi učinkoviteje podprli MSP ter mikro-, male in srednje organizacije pri njihovih prizadevanjih izkoristiti priložnosti, ki jih ponujata digitalni premik in globalizacija, ter jim pomagali iskati odgovore na vprašanja, ki so trenutno vzrok za razdrobljenost trga. Program bi moral, da bo učinkovit, s prilagojenimi pristopi v okviru dveh neodvisnih podprogramov in medsektorskega sklopa upoštevati posebno naravo različnih sektorjev, njihove različne ciljne skupine in njihove posebne potrebe. Zlasti je pomembno, da se zagotovijo sinergije na ravni izvajanja med Programom ter nacionalnimi in regionalnimi strategijami za pametno specializacijo. Zato bi moral Program vzpostaviti skladno podporno strukturo za različne kulturne in ustvarjalne sektorje v obliki sistema nepovratnih sredstev, ki bi ga dopolnjeval finančni instrument.
(20)
Program bi moral upoštevati dvojno naravo kulture in kulturnih dejavnosti in priznavati resnično in umetniško vrednost kulture na eni strani ter tržno vrednost teh sektorjev na drugi strani, vključno z njihovim širšim družbenim prispevkom k ustvarjalnosti, inovativnosti in socialni vključenosti.
(21)
Pri izvajanju Programa bi bilo treba upoštevati vrednost kulture same po sebi ter posebno naravo kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno s pomenom nepridobitnih organizacij in projektov podprograma Kultura.
(22)
Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje kot samostojni finančni instrument (v nadaljnjem besedilu: Jamstvena shema) bi morala na splošno omogočati rast kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, predvsem pa zagotavljati zadostno podporo za nove ukrepe in priložnosti. Izbrani finančni posredniki bi morali ravnati v korist kulturnih in ustvarjalnih projektov, da bi zagotovili uravnotežen portfelj posojil v smislu geografske pokritosti in zastopanosti sektorjev. V zvezi s tem imajo pomembno vlogo tako javne kot zasebne organizacije, da se doseže širok pristop v okviru Jamstvene sheme.
(23)
Zagotoviti bi bilo treba tudi financiranje za ukrep Evropske prestolnice kulture in za upravljanje ukrepa Znak evropske dediščine, saj prispevata h krepitvi občutka pripadnosti skupnemu kulturnemu območju, k spodbujanju medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja ter povečanju vrednosti kulturne dediščine.
(24)
V Programu bi poleg držav članic ter čezmorskih držav in ozemelj, ki so upravičene do sodelovanja v Programu v skladu s členom 58 Sklepa Sveta 2001/822/ES (12), pod določenimi pogoji morale imeti možnost sodelovati tudi države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), in Švicarska konfederacija. Tudi države pristopnice, države kandidatke in morebitne države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije in države, ki jih zajema Evropska sosedska politika, bi morale imeti možnost sodelovati v Programu, razen kar zadeva Jamstveno shemo.
(25)
Program bi moral biti ostati odprt za dvostranske ali večstranske ukrepe sodelovanja s tretjimi državami na podlagi dodatnih odobrenih proračunskih sredstev, ki bodo še določena, in posebne ureditve, o kateri se bodo ustrezne strani še dogovorile.
(26)
Spodbujati bi bilo treba sodelovanje na kulturnih in avdiovizualnih področjih med Programom in mednarodnimi organizacijami, kot so Unesco, Svet Evrope, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino.
(27)
Zagotoviti je treba evropsko dodano vrednost vseh ukrepov in dejavnosti, ki se izvajajo v Programu, njihovo dopolnjevanje z dejavnostmi držav članic in njihovo skladnost s členom 167(4) PDEU in drugimi dejavnostmi Unije, zlasti na področjih izobraževanja, zaposlovanja, notranjega trga, podjetništva, mladine, zdravja, državljanstva in pravosodja, raziskav in inovacij, industrijske in kohezijske politike, turizma ter zunanjih odnosov, trgovine in razvoja ter digitalne agende.
(28)
Postopki za spremljanje in ocenjevanje Programa bi morali skladno z načeli za oceno uspešnosti vključevati podrobna letna poročila in se nanašati na posebne, merljive, dosegljive, relevantne in časovno omejene cilje ter kazalnike, vključno s kvalitativnimi. Postopki za spremljanje in ocenjevanje bi morali upoštevati delo ustreznih akterjev, kot so Eurostat, ter ugotovitve projekta ESS-net Culture in statističnega inštituta Unesca. V tem okviru pa bi bilo treba v zvezi z avdiovizualnim sektorjem nadaljevati s sodelovanjem Unije v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (v nadaljnjem besedilu: Observatorij).
(29)
Da se zagotovi optimalno spremljanje in ocenjevanje Programa v celotnem času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejetjem dodatnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(30)
Kot je navedeno v Poročilu Komisije z dne 30. julija 2010 o vplivu sklepov Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah pravnih podlag evropskih programov na področju vseživljenjskega učenja, kulture, mladine in državljanstva, se je zaradi znatnega zmanjšanja zamud v postopkih upravljanja povečala učinkovitost programov. Zlasti bi bilo treba zagotoviti nadaljnjo poenostavitev upravnih in finančnih postopkov, tudi z uporabo premišljenih, objektivnih in redno posodobljenih sistemov za določanje pavšalnih zneskov, stroškov na enoto in pavšalnega financiranja.
(31)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).
(32)
Komisija je v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (14) leta 2009 pooblastila Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za izvajalske naloge pri upravljanju programa ukrepov Unije na področjih izobraževanja, avdiovizualnem področju in področju kulture. Komisija lahko zato na podlagi analize stroškov in koristi za izvajanje Programa uporablja obstoječo izvajalsko agencijo, kot jo določa navedena Uredba.
(33)
Ta uredba za celotno trajanje Programa določa finančna sredstva v višini … EUR, ki za Evropski parlament in Svet v okviru letnega proračunskega postopka predstavljajo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (15).
(34)
Finančne interese Unije bi bilo treba skozi celoten cikel odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi nalaganje upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).
(35)
Ob upoštevanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (urad OLAF) in v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17) in Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18) bi bilo treba pripraviti in izvajati ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in povračilo izgubljenih ali nepravilno prenesenih ali uporabljenih sredstev.
(36)
Ker ciljev te uredbe, in sicer varovanja, razvoja in spodbujanja evropske kulture in jezikovne raznolikosti, promocije evropske kulturne dediščine in krepitve konkurenčnosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti avdiovizualnega sektorja, glede na nadnacionalno in mednarodno naravo Programa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi njihovega obsega in pričakovanih učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(37)
Sklepe št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES bi bilo zato treba razveljaviti.
(38)
Določiti bi bilo treba ukrepe, ki bi urejali prehod od programov MEDIA, Kultura in MEDIA Mundus k Programu.
(39)
Za zagotovitev nadaljevanja finančne podpore, dane v okviru Programa, bi Komisija morala imeti možnost šteti stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih dejavnosti, kot upravičene za financiranje, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev.
(40)
Za zagotovitev nadaljevanja finančne podpore, dane v okviru Programa, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2014. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati čim prej po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
Splošne določbe
Člen 1
Uvedba in trajanje
1. Ta uredba za podporo evropskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem uvaja program Ustvarjalna Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program).
2. Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1)
„kulturni in ustvarjalni sektorji“ pomeni vse sektorje, katerih dejavnosti temeljijo na kulturnih vrednotah in/ali umetniških in drugih ustvarjalnih izražanjih, ne glede na to, ali so te dejavnosti tržno ali netržno usmerjene, katera vrsta strukture jih izvaja in kako se ta struktura financira. Te dejavnosti vključujejo razvoj, ustvarjanje, produkcijo, razširjanje ter ohranjanje dobrin in storitev, ki vsebujejo kulturna, umetniška ali druga ustvarjalna izražanja, ter povezane dejavnosti, kot so izobraževanje ali upravljanje. Kulturni in ustvarjalni sektorji med drugim vključujejo arhitekturo, arhive, knjižnice in muzeje, umetniške veščine, avdiovizualno področje (vključno s filmom, televizijo, videoigrami in večpredstavnostnimi vsebinami), snovno in nesnovno kulturno dediščino, oblikovanje, festivale, glasbo, literaturo, uprizoritvene umetnosti, založništvo, radijske in vizualne umetnosti;
(2)
„MSP“ pomeni mikro-, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (19);
(3)
„sodelujoči finančni posredniki“ pomeni finančne posrednike v smislu drugega pododstavka člena 139(4) Finančne uredbe, ki so bili izbrani v okviru Jamstvene sheme, v skladu s Finančno uredbo in Prilogo I k tej uredbi, in ki zagotavljajo ali načrtujejo zagotavljanje:
(a)
posojil MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (jamstva iz Evropskega investicijskega sklada (EIS)); ali
(b)
posojilnih jamstev drugim finančnim posrednikom, ki zagotavljajo posojila MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (posredna osebna jamstva iz EIS).
(4)
„ponudniki storitev krepitve zmogljivosti“ pomeni subjekte, ki lahko zagotavljajo strokovno znanje v skladu s Prilogo I, da bi omogočili sodelujočim finančnim posrednikom, da učinkovito ocenijo posebnosti in tveganja, povezana z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih in z njihovimi projekti.
Člen 3
Splošna cilja
Splošna cilja Programa sta:
(a)
varovati, razvijati in spodbujati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter spodbujati evropsko kulturno dediščino;
(b)
okrepiti konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti avdiovizualnega sektorja, za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti.
Člen 4
Posebni cilji
Posebni cilji Programa so:
(a)
podpirati zmogljivosti evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno in mednarodno delovanje;
(b)
spodbujati nadnacionalno kroženje kulturnih in ustvarjalnih del ter nadnacionalno mobilnost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, zlasti umetnikov, pa tudi doseči nova in širša občinstva ter izboljšati dostop do kulturnih in ustvarjalnih del v Uniji in zunaj nje s posebnim poudarkom na otrocih, mladih, invalidih in premalo zastopanih skupinah;
(c)
trajnostno okrepiti finančno zmogljivost MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, hkrati pa poskušati zagotoviti uravnoteženo geografsko pokritost in sektorsko zastopanost;
(d)
s podporo nadnacionalnemu sodelovanju na področju politik spodbujati razvoj politik, inovacije, ustvarjalnost, razvoj občinstva ter nove poslovne modele in modele upravljanja.
Člen 5
Evropska dodana vrednost
1. Program s priznavanjem resnične in tržne vrednosti kulture podpira ukrepe in dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih. Program prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter njenih vodilnih pobud.
2. Evropska dodana vrednost se zagotovi z enim ali več od naslednjih:
(a)
nadnacionalno naravo ukrepov in dejavnosti, ki dopolnjujejo regionalne, nacionalne in mednarodne programe ter druge programe in politike Unije, in vplivom takšnih ukrepov in dejavnosti na kulturne in ustvarjalne sektorje ter na državljane in njihovo znanje o drugih kulturah;
(b)
razvojem in spodbujanjem nadnacionalnega sodelovanja med kulturnimi in ustvarjalnimi akterji, vključno z umetniki, avdiovizualnimi strokovnjaki, kulturnimi in ustvarjalnimi organizacijami in izvajalci v avdiovizualnem sektorju, ki bo osredotočeno na spodbujanje celovitejših, hitrejših, učinkovitejših in dolgoročnejših odgovorov na globalne izzive;
(c)
ekonomijo obsega in kritično maso, ki ju spodbuja podpora Unije, kar ustvarja učinek finančnega vzvoda na dodatna sredstva;
(d)
zagotovitvijo enakovrednejšega položaja v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, tako da se upoštevajo države z nizko proizvodno zmogljivostjo in/ali države ali regije z geografsko in/ali jezikovno omejenim območjem.
Člen 6
Struktura Programa
Program sestavljajo:
(a)
podprogram MEDIA;
(b)
podprogram Kultura;
(c)
medsektorski sklop.
Člen 7
Logotipi podprogramov
1. Komisija zagotovi prepoznavnost Programa z uporabo posebnega logotipa za vsakega od podprogramov.
2. Upravičenci podprograma MEDIA uporabljajo logotip iz Priloge Ia. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.
3. Upravičenci podprograma Kultura uporabljajo logotip, ki ga določi Komisija. Komisija podrobno določi, kako se ta logotip uporablja, in o tem obvesti upravičence.
4. Pravico do uporabe logotipov podprogramov imajo tudi Komisija in centri Ustvarjalne Evrope iz člena 16.
Člen 8
Dostop do Programa
1. Program spodbuja kulturno raznolikost na mednarodni ravni v skladu z Unescovo Konvencijo iz leta 2005.
2. V Programu lahko sodelujejo države članice.
3. Brez poseganja v odstavek 4 lahko v Programu sodelujejo naslednje države, če prispevajo dodatna proračunska sredstva in če, za podprogram MEDIA, izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (20):
(a)
države pristopnice, države kandidatke in morebitne države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;
(b)
države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s tem sporazumom;
(c)
Švicarska konfederacija na podlagi dvostranskega sporazuma s to državo;
(d)
države, ki jih zajema Evropska sosedska politika, v skladu s postopki, določenimi s temi državami glede na okvirne sporazume, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Unije.
4. Države iz točk (a) in (d) odstavka 3 ne morejo sodelovati v Jamstveni shemi.
5. Program je odprt za dvostranske ali večstranske ukrepe sodelovanja, usmerjene na določene države ali regije, na podlagi dodatnih sredstev, ki jih zagotovijo te države ali regije, in posebne ureditve, o kateri se bodo te države ali regije še dogovorile.
6. Program dopušča sodelovanje in skupne ukrepe z državami, ki ne sodelujejo v Programu, in z mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, kot so Unesco, Svet Evrope, OECD ali Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, na podlagi skupnih prispevkov za uresničitev ciljev Programa.
POGLAVJE II
Podprogram MEDIA
Člen 9
Prednostne naloge podprograma MEDIA
1. Prednostne naloge za krepitev zmogljivosti evropskega avdiovizualnega sektorja za nadnacionalno delovanje so:
(a)
strokovnjakom v avdiovizualnem sektorju olajšati pridobivanje in nadgrajevanje spretnosti in znanj ter razvoj mrež, vključno z uporabo digitalnih tehnologij, da se zagotovi prilagajanje razvoju trga, preizkušanje novih pristopov za razvoj občinstva in preizkušanje novih poslovnih modelov;
(b)
povečati zmogljivost izvajalcev v avdiovizualnem sektorju za razvijanje evropskih avdiovizualnih del, ki bodo imela možnost kroženja po Uniji in zunaj nje, ter spodbujanje evropske in mednarodne koprodukcije, tudi z izdajatelji televizijskih programov;
(c)
spodbujati izmenjave med podjetji z olajšanjem dostopa do trgov in poslovnih orodij, ki izvajalcem v avdiovizualnem sektorju omogočijo povečati prepoznavnost njihovih projektov na trgih Unije in mednarodnih trgih.
2. Prednostne naloge za spodbujanje nadnacionalnega kroženja so:
(a)
podpirati kinematografsko distribucijo z nadnacionalnim trženjem, znamčenjem, distribucijo in razstavljanjem avdiovizualnih del;
(b)
spodbujati nadnacionalno trženje, znamčenje in distribucijo avdiovizualnih del na vseh drugih nekinematografskih platformah;
(c)
podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska avdiovizualna dela in izboljšanje dostopa do njih, zlasti s promocijo, prireditvami, filmsko pismenostjo in festivali;
(d)
spodbujati nove načine distribucije za vzpostavitev novih poslovnih modelov.
Člen 10
Podporni ukrepi podprograma MEDIA
Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 9, podprogram MEDIA podpira:
(a)
razvoj obsežne palete ukrepov za usposabljanje, s katerimi se strokovnjake v avdiovizualnem sektorju spodbuja k pridobivanju in nadgrajevanju spretnosti in znanj, izmenjave znanj in pobude za mreženje, tudi z vključevanjem digitalnih tehnologij;
(b)
razvoj evropskih avdiovizualnih del, zlasti filmov in televizijskih del, kot so igrani, dokumentarni ter otroški in animirani filmi, pa tudi interaktivnih del, kot so videoigre in večpredstavnostne vsebine, s povečanimi možnostmi za čezmejno kroženje;
(c)
dejavnosti, namenjene podpori evropskih avdiovizualnih produkcijskih hiš, zlasti neodvisnih produkcijskih hiš, da bi se spodbujala evropska in mednarodna koprodukcija avdiovizualnih del, vključno s televizijskimi deli;
(d)
dejavnosti, ki evropskim in mednarodnim koprodukcijskim partnerjem omogočajo srečanja in/ali zagotavljajo posredno podporo za avdiovizualna dela, ki nastanejo v koprodukciji z mednarodnimi skladi za koprodukcijo s sedežem v državi, ki sodeluje v Programu;
(e)
lajšanje dostopa do strokovnih avdiovizualnih tržnih prireditev in trgov ter uporabe spletnih poslovnih orodij v Uniji in zunaj nje;
(f)
vzpostavitev podpornih sistemov za distribucijo nenacionalnih evropskih filmov s kinematografsko distribucijo in na drugih platformah, pa tudi za mednarodne prodajne dejavnosti, zlasti podnaslavljanje, sinhronizacijo in zvočne opise avdiovizualnih del;
(g)
pospeševanje kroženja evropskih filmov po vsem svetu in mednarodnih filmov na vseh distribucijskih platformah v Uniji prek projektov mednarodnega sodelovanja v avdiovizualnem sektorju;
(h)
mrežo evropskih kinematografskih prikazovalcev, ki predvajajo precejšen del nenacionalnih evropskih filmov;
(i)
pobude, ki predstavljajo in spodbujajo raznolikost evropskih avdiovizualnih del - tudi kratkih filmov - kot so festivali in drugi promocijski dogodki;
(j)
dejavnosti, namenjene spodbujanju filmske pismenosti in nadgrajevanju znanja občinstev o evropskih avdiovizualnih delih, vključno z avdiovizualno in kinematografsko dediščino, ter njihovega zanimanja zanje, zlasti med mladim občinstvom;
(k)
inovativne ukrepe za preizkušanje novih poslovnih modelov in orodij na področjih, za katera je verjetno, da bosta na njih vplivali uvedba in uporaba digitalnih tehnologij.
Člen 11
Evropski avdiovizualni observatorij
1. Unija je članica Observatorija za čas trajanja Programa.
2. Sodelovanje Unije v Observatoriju prispeva k uresničevanju prednostnih nalog podprograma MEDIA, in sicer:
(a)
s spodbujanjem preglednosti in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev pri dostopanju do pravnih in finančnih/tržnih informacij ter s prispevanjem k primerljivosti pravnih in statističnih informacij;
(b)
z zagotavljanjem podatkov in tržnih analiz, ki so koristni za opredelitev področij delovanja podprograma MEDIA in za ocenjevanje njihovega učinka na trg.
3. Komisija zastopa Unijo v odnosih z Observatorijem.
POGLAVJE III
Podprogram Kultura
Člen 12
Prednostne naloge podprograma Kultura
1. Prednostne naloge na področju krepitve zmogljivosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za nadnacionalno delovanje so:
(a)
podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem zagotavljajo spretnosti, znanja in izkušnje, ki prispevajo h krepitvi kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno s prilagajanjem digitalnim tehnologijam, preizkušanjem inovativnih pristopov za razvoj občinstva ter preizkušanjem novih poslovnih modelov in modelov upravljanja;
(b)
podpirati ukrepe, ki kulturnim in ustvarjalnim akterjem omogočajo sodelovanje na mednarodni ravni ter mednarodno uveljavljanje svojih poklicnih poti in dejavnosti v Uniji in zunaj nje, kadar je to mogoče, na podlagi dolgoročnih strategij;
(c)
zagotavljati podporo za krepitev evropskih kulturnih in ustvarjalnih organizacij in mednarodnega mreženja, da se olajša dostop do poklicnih priložnosti.
2. Prednostne naloge na področju spodbujanja nadnacionalnega kroženja in mobilnosti so:
(a)
podpirati mednarodne turneje, prireditve, razstave in festivale;
(b)
podpirati kroženje evropske literature, da se zagotovi njena kar se da široka dostopnost;
(c)
podpirati razvoj občinstva kot sredstva za spodbujanje zanimanja za evropska kulturna in ustvarjalna dela in snovno ter nesnovno kulturno dediščino ter izboljšanje dostopa do njih.
Člen 13
Podporni ukrepi podprograma Kultura
1. Da bi se izvedle prednostne naloge iz člena 12, podprogram Kultura podpira:
(a)
nadnacionalne projekte sodelovanja, ki bodo povezali kulturne in ustvarjalne organizacije iz različnih držav, da bodo izvajale sektorske ali medsektorske dejavnosti;
(b)
dejavnosti evropskih mrež kulturnih in ustvarjalnih organizacij iz različnih držav;
(c)
dejavnosti organizacij, ki delujejo v Evropi, za spodbujanje razvoja uveljavljajočih se talentov in spodbujanje nadnacionalne mobilnosti kulturnih in ustvarjalnih akterjev ter kroženja del, z možnostjo širšega vpliva na kulturne in ustvarjalne sektorje in zagotavljanja trajnih učinkov;
(d)
literarno prevajanje in njegova nadaljnja promocija;
(e)
posebne ukrepe, zasnovane za večjo prepoznavnost bogastva in raznolikosti evropskih kultur in za spodbujanje medkulturnega dialoga in vzajemnega razumevanja, vključno s kulturnimi nagradami Unije, ukrepom Evropske prestolnice kulture in ukrepom Znak evropske dediščine.
2. Ukrepi iz odstavka 1 podpirajo predvsem nepridobitne projekte.
POGLAVJE IV
Medsektorski sklop
Člen 14
Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje
1. Komisija vzpostavi Jamstveno shemo za kulturne in ustvarjalne sektorje.
Jamstvena shema deluje kot samostojni instrument in se vzpostavi ter upravlja v skladu z naslovom VIII Finančne uredbe.
2. Jamstvena shema ima naslednji prednostni nalogi:
(a)
lajšati dostop do financ MSP ter mikro-, malim in srednjim organizacijam v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;
(b)
izboljšati sposobnost sodelujočih finančnih posrednikov za ocenjevanje tveganj, povezanih z MSP ter mikro-, malimi in srednjimi organizacijami v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter z njihovimi projekti, vključno s tehnično pomočjo, pridobivanjem znanja in ukrepi za mreženje.
Prednostne naloge se izvajajo v skladu s Prilogo I.
3. Komisija v skladu s členom 139(4) Finančne uredbe izvaja Jamstveno shemo s posrednim načinom upravljanja, tako da poveri naloge EIS, kot je navedeno v točki (iii) člena 58(1)(c) navedene uredbe, pod pogoji iz sporazuma med Komisijo in EIS.
Člen 15
Nadnacionalno sodelovanje na področju politik
1. Medsektorski sklop za spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja na področju politik podpira:
(a)
nadnacionalno izmenjavo izkušenj in znanja ter izkušenj v zvezi z novimi poslovnimi modeli in modeli upravljanja, dejavnosti vzajemnega učenja ter mreženje kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter oblikovalcev politik pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;
(b)
zbiranje tržnih podatkov, študije, analize trga dela in potreb po spretnostih, analize evropskih in nacionalnih kulturnih politik in podporo statističnim raziskavam, ki temeljijo na posebnih instrumentih in merilih za vsak sektor, ter ocenjevanja, vključno z meritvami vseh vidikov učinka Programa;
(c)
plačilo prispevka za članstvo Unije v Observatoriju, da se spodbuja zbiranje podatkov in analize v avdiovizualnem sektorju;
(d)
preizkušanje novih in medsektorskih poslovnih pristopov k financiranju, distribuciji in denarnemu izražanju ustvarjanja;
(e)
konference, seminarje in dialog o politikah, tudi na področju kulturne in medijske pismenosti, po potrebi s spodbujanjem digitalnega mreženja;
(f)
centre Ustvarjalne Evrope iz člena 16 in izvajanje njihovih nalog.
2. Komisija do 30. junija 2014 opravi študijo izvedljivosti, v kateri preuči možnost zbiranja in analiziranja podatkov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ki niso avdiovizualni sektor, rezultate te študije pa predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.
Komisija lahko glede na rezultate študije poda ustrezen predlog za spremembo te uredbe.
Člen 16
Centri Ustvarjalne Evrope
1. Države, ki sodelujejo v Programu, v sodelovanju s Komisijo ustanovijo centre Ustvarjalne Evrope v skladu z nacionalnim pravom in prakso (v nadaljnjem besedilu: centri Ustvarjalne Evrope).
2. Komisija podpira mrežo centrov Ustvarjalne Evrope.
3. Centri Ustvarjalne Evrope izvajajo naslednje naloge, obenem pa upoštevajo posebne značilnosti vsakega sektorja:
(a)
zagotavljanje informacij o programu in promocija Programa v njihovih državah;
(b)
pomoč kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v zvezi s Programom in zagotavljanje osnovnih informacij o drugih ustreznih priložnostih za podporo, ki so na voljo v okviru politike Unije;
(c)
spodbujanje čezmejnega sodelovanja v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih;
(d)
podpora Komisiji z zagotavljanjem pomoči v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji v državah, ki sodelujejo v Programu, na primer z zagotavljanjem razpoložljivih podatkov o teh sektorjih;
(e)
podpora Komisiji z zagotavljanjem primernega obveščanja o rezultatih in učinkih Programa ter njihovega razširjanja.
(f)
zagotavljanje obveščanja o informacijah v zvezi z dodeljenim financiranjem Unije in rezultati, doseženimi za njihovo državo, ter njihovega razširjanja.
4. Komisija v sodelovanju z državami članicami z rednim in neodvisnim spremljanjem in ocenjevanjem zagotovi kakovost in rezultate storitev centrov Ustvarjalne Evrope.
POGLAVJE V
Rezultati uspešnosti in razširjanje
Člen 17
Skladnost in dopolnjevanje
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost in dopolnjevanje Programa z:
(a)
zadevnimi politikami Unije, kot so tiste na področju izobraževanja, zaposlovanja, zdravja, notranjega trga, digitalne agende, mladine, državljanstva, zunanjih odnosov, trgovine, raziskav in inovacij, podjetništva, turizma, pravosodja, širitve in razvoja;
(b)
drugimi zadevnimi viri financiranja Unije za politike na področju kulture in medijev, zlasti Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za regionalni razvoj in programi za raziskave in inovacije ter finančnimi instrumenti, ki zadevajo pravosodje in državljanstvo, programi za zunanje sodelovanje in predpristopnimi instrumenti.
2. Ta uredba se uporablja in izvaja brez poseganja v mednarodne zaveze Unije.
Člen 18
Spremljanje in ocenjevanje
1. Komisija zagotovi redno spremljanje in zunanje ocenjevanje Programa na podlagi naslednjih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov uspešnosti:
(a)
kazalniki za splošna cilja iz člena 4:
(i)
raven in delež zaposlenosti v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, spremembe v zaposlenosti v teh sektorjih ter delež teh sektorjev v bruto domačem proizvodu;
(ii)
število ljudi, ki dostopajo do evropskih kulturnih in ustvarjalnih del, kadar je mogoče, tudi do del iz držav, ki niso njihova država;
(b)
kazalniki za posebni cilj iz točke (a) člena 5:
(i)
obseg mednarodnih dejavnosti kulturnih in ustvarjalnih organizacij ter število sklenjenih nadnacionalnih partnerstev;
(ii)
število učnih izkušenj in dejavnosti, ki jih podpira Program in ki so izboljšale kompetence in povečale zaposljivost kulturnih in ustvarjalnih akterjev, vključno s strokovnjaki v avdiovizualnem sektorju.
(c)
kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 5 v zvezi s podprogramom MEDIA:
(i)
število gledalcev nenacionalnih evropskih filmov v kinematografih v Evropi in evropskih filmov v kinematografih po svetu (deset najpomembnejših neevropskih trgov);
(ii)
odstotek evropskih avdiovizualnih del v kinematografih, na televiziji in na digitalnih platformah;
(iii)
število ljudi v državah članicah, ki dostopajo do nenacionalnih evropskih avdiovizualnih del, in število ljudi v državah, ki sodelujejo v Programu, ki dostopajo do evropskih avdiovizualnih del;
(iv)
število evropskih videoiger, proizvedenih v Uniji in v državah, ki sodelujejo v Programu;
(d)
kazalniki za posebni cilj iz točke (b) člena 4 v zvezi s podprogramom Kultura:
(i)
število ljudi, ki so jih neposredno in posredno dosegli projekti, ki jih podpira Program;
(ii)
število projektov, namenjenih otrokom, mladim in premalo zastopanim skupinam, ter ocena, koliko ljudi so dosegli;
(e)
kazalniki za posebni cilj iz točke (c) člena 4:
(i)
obseg posojil, zajamčenih v okviru Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij;
(ii)
obseg posojil, ki jih dodelijo sodelujoči finančni posredniki, razvrščenih po državi izvora;
(iii)
število in geografska razširjenost sodelujočih finančnih posrednikov;
(iv)
število MSP ter mikro-, malih in srednjih organizacij, ki prejmejo pomoč iz Jamstvene sheme, razvrščenih po državi izvora, velikosti in sektorjih;
(v)
povprečna stopnja neplačila posojil;
(vi)
dosežen finančni učinek vzvoda zajamčenih posojil glede na okvirni finančni učinek vzvoda (1:5,7).
(f)
kazalniki za posebni cilj iz točke (d) člena 4:
(i)
število držav članic, ki uporabljajo rezultate odprte metode koordinacije pri razvoju nacionalnih politik;
(ii)
število novih pobud ter rezultati politik.
2. Rezultati spremljanja in ocenjevanja se upoštevajo pri izvajanju Programa.
3. Komisija poleg rednega spremljanja Programa pripravi vmesno poročilo o oceni, ki temelji na neodvisni zunanji oceni in ki:
(a)
vključuje kvalitativne in kvantitativne elemente, da se ocenijo učinkovitost Programa pri uresničevanju njegovih ciljev, učinkovitost Programa in njegova evropska dodana vrednost;
(b)
obravnavajo možnosti za poenostavitev Programa, njegovo notranjo in zunanjo skladnost, dolgoročno ustreznost vseh njegovih ciljev in prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast;
(c)
upošteva rezultate ocenjevanja glede dolgoročnega učinka sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES.
4. Komisija vmesno poročilo o oceni iz odstavka 3 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 31. decembra 2017.
5. Komisija na podlagi končne zunanje in neodvisne ocene pripravi končno poročilo o oceni, v katerem na podlagi izbranih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov oceni dolgoročnejše učinke in trajnost Programa. Komisija glede posebnega cilja iz točke (c) člena 4 oceni tudi učinke Jamstvene sheme na dostop do bančnih posojil in s tem povezane stroške za MSP ter mikro-, male in srednje organizacije v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih.
6. Komisija končno poročilo o oceni iz odstavka 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži do 30. junija 2022.
Člen 19
Obveščanje in razširjanje
1. Komisija državam, ki sodelujejo v Programu, zagotovi informacije o projektih, ki so prejela sredstva Unije, tako da odločitve o izbiri posreduje v dveh tednih po sprejetju.
2. Upravičenci projektov, ki jih podpira Program, zagotovijo obveščanje o informacijah o prejetih sredstvih Unije in doseženih rezultatih ter njihovo razširjanje.
3. Komisija zagotovi razširjanje ustreznih informacij centrom Ustvarjalne Evrope.
POGLAVJE VI
Delegirani akti
Člen 20
Prenos pooblastila na Komisijo
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21, da se dopolnijo kvalitativni in kvantitativni kazalniki uspešnosti iz člena 18(1).
Člen 21
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 20 se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.
3. Pooblastilo iz člena 20 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
POGLAVJE VII
Izvedbene določbe
Člen 22
Izvajanje Programa
1. Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.
2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme letni delovni program v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom. Komisija v letnem delovnem programu zagotovi letno in dosledno izvajanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 3 in 4 ter prednostnih nalog iz členov 9 in 12 ter opredeli pričakovane rezultate, način izvajanja in skupni znesek finančnega načrta. Letni delovni program vsebuje tudi opis ukrepov, ki se financirajo, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, in okvirno časovnico izvajanja.
V zvezi z nepovratnimi sredstvi letni delovni program vključuje prednostne naloge, merila za ugotavljanje upravičenosti, merila za izbor in dodelitev sredstev ter najvišjo stopnjo sofinanciranja. Finančni prispevek Programa znaša največ 80 % stroškov podprtih dejavnosti.
Letni delovni program za Jamstveno shemo vključuje merila za ugotavljanje upravičenosti in merila za izbor finančnih posrednikov, merila za izključitev glede na vsebino projektov, predloženih sodelujočim finančnim posrednikom, letno dodelitev sredstev EIS ter merila za ugotavljanje upravičenosti ter merila za izbor in dodelitev sredstev za ponudnike storitev krepitve zmogljivosti.
Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(4).
3. Komisija sprejme splošne smernice za izvajanje Programa v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 23(3).
Člen 23
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor za Ustvarjalno Evropo). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Odbor za Ustvarjalno Evropo se lahko za obravnavo konkretnih vprašanj v zvezi s podprogramoma in medsektorskim sklopom sestane v posebnih sestavah.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 24
Finančne določbe
1. Finančna sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znašajo 1 462 724 000 EUR po trenutnih cenah.
Letna proračunska sredstva v mejah večletnega finančnega okvira odobrita Evropski parlament in Svet.
2. Finančna sredstva iz odstavka 1 se dodelijo, kakor sledi:
(a)
najmanj 56 % za podprogram MEDIA;
(b)
najmanj 31 % za podprogram Kultura;
(c)
največ 13 % za medsektorski sklop, pri čemer se najmanj 4 % dodeli za ukrepe nadnacionalnega sodelovanja iz člena 15 in za centre Ustvarjalne Evrope.
3. Upravni stroški, povezani z izvajanjem Programa, so del dodelitev iz odstavka 2 in v celotnem znesku ne presegajo 7 % proračuna Programa, od česar se 5 % dodeli izvajanju podprograma MEDIA in 2 % izvajanju podprograma Kultura.
4. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in ocenjevanja, ki so neposredno potrebne za upravljanje Programa in uresničitev njegovih ciljev, predvsem stroške študij, sestankov strokovnjakov, ukrepov obveščanja in komunikacije, vključno z institucionalno komunikacijo o političnih prednostnih nalogah Unije, če se nanašajo na splošne cilje Programa, ter stroške, povezane z omrežji IT, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, skupaj z vsemi drugimi stroški tehnične in upravne pomoči, ki jih ima Komisija pri upravljanju Programa.
5. Finančna sredstva iz odstavka 1 lahko pokrivajo stroške tehnične in upravne pomoči, potrebne za zagotovitev prehoda med ukrepi, sprejetimi na podlagi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES ter te uredbe.
Po potrebi se lahko v proračun za obdobje po letu 2020 vnesejo odobrena proračunska sredstva za podobne stroške, da se omogoči upravljanje dejavnosti, ki do 31. decembra 2020 še niso končane.
6. Z odstopanjem od člena 130(2) Finančne uredbe in v upravičenih primerih lahko Komisija šteje stroške, neposredno povezane z izvajanjem podprtih ukrepov in dejavnosti, kot upravičene za financiranje, četudi so upravičencu nastali pred vložitvijo vloge za pridobitev sredstev.
Člen 25
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim protipravnim dejavnostim z učinkovitim preverjanjem in inšpekcijami, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče se pooblastijo za opravljanje revizije na podlagi dokumentacije ter pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v okviru Programa.
3. Urad OLAF lahko opravi preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v okviru Programa, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge protipravne dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.
4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščajo za opravljanje revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.
POGLAVJE VIII
Končne določbe
Člen 26
Razveljavitev in prehodne določbe
1. Sklepi št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014.
2. Dejavnosti, ki so se začele izvajati do 31. decembra 2013 na podlagi sklepov iz odstavka 1, se še naprej izvajajo v skladu s temi sklepi, dokler ne bodo zaključene.
Člen 27
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. decembra 2013