ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 532/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 223/2014 на Европейския парламент и на Съвета относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 223/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (1), и по-специално член 32, параграфи 8 и 9, член 34, параграфи 7 и 8 и член 55, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 223/2014 се дава възможност на Комисията да приема делегирани актове за допълване на несъществени елементи в него по отношение на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПЛ).
(2)
По силата на Регламент (ЕС) № 223/2014 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително - по отношение на оперативните програми за социално приобщаване на най-нуждаещите се лица (ОП II) - на данни за отделните участници. Поради това е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(3)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за един от видове оперативни програми; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. С Регламент (ЕС) № 223/2014 се определят специфични изисквания за записване и съхранение на данни за отделните участници в операциите, подпомагани от ОП II, които е необходимо да бъдат взети предвид.
(4)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 223/2014, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и някои други данни.
(5)
Списъкът на данните, които трябва да се записват и съхраняват, не трябва да предпоставя техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично не е посочено в настоящия регламент. Той също така не трябва да предпоставя средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи по отношение на данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на няколко стойности. При все това е необходимо да се установят определени правила относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си във връзка с мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(6)
За да се осигури възможността за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(7)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 223/2014 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(8)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че те се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(9)
Необходимо е подробно да се определят основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и - при нужда - факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(10)
Одитният орган следва да изготви одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 223/2014. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че те се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(11)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на екстраполирани финансови корекции или финансови корекции с единни ставки.
(12)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила на следващия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 223/2014:
а)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
б)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
в)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
г)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
д)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 2
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(член 32, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 32, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 223/2014, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително - за операции, подпомагани от ОП II - данни за отделните участници, с разпределение по пол, когато това е приложимо, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период.
Член 3
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(член 32, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа следва да дава възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, установени в оперативната програма (ОП I) за храни и/или основно материално подпомагане или от мониторинговия комитет за OП II;
б)
по отношение на безвъзмездните средства по член 25, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства по член 25, параграф 1, букви б) и в) одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи - документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 25, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 223/2014, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
във връзка с разходи, определени по реда на член 26, параграф 2, букви б), в) и д) и на член 26, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитната следа осигурява възможност за обосноваване на допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други категории разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
одитната следа осигурява възможност за равняването на данните за показателите за крайните продукти по операцията с отчетените данни и резултати и, при възможност, с целите по програмата.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 25, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 4
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(член 34, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 36 от Регламент (ЕС) № 223/2014. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на лица в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
Член 5
Одити на операции
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одити на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 6 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 3 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 25, параграф 1, букви б) и в) - дали са били постигнати крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, дали данните за участниците - според случая - или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 3 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
3. Одитите на операциите включват, когато това е приложимо, проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите коригиращи действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 34, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 223/2014.
Член 6
Методика за формиране на извадката от операции
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 34, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 41 от Регламент (ЕС) № 223/2014 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 34, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включва в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по горния параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 58, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 34, параграф 5, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 223/2014, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 7
Одити на отчетите
(член 34, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Одитите на отчетите по член 49, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 223/2014 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, по време на извършваната от него одитна дейност одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 49 от Регламент (ЕС) № 223/2014, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации или бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими публични разходи по член 49, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 223/2014, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 49, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 223/2014 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година.
Проверките по букви б) и в) могат да се извършват чрез извадка.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВОТО УПРАВЛЕНИЕ И ФИНАНСОВИТЕ КОРЕКЦИИ
Член 8
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(член 55, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение II.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение II.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение II или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение II попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение II.
Член 9
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(член 55, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 223/2014)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 10
Настоящият регламент влиза в сила на следващия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3 се прилага от 1 декември 2014 г., що се отнася до информацията относно регистрираните и съхранени данни, посочени в приложение I.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 532/2014
z dne 13. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (1) in zlasti člena 32(8), člena 32(9), člena 34(7), člena 34(8) in člena 55(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 223/2014 Komisiji omogoča sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi njenih nebistvenih določb glede Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD).
(2)
Organ upravljanja mora v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 uvesti sistem za računalniško zajemanje in hrambo podatkov o vsaki operaciji, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih v zvezi z operativnimi programi za socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb (OP II). Zato je treba določiti seznam podatkov, ki se zajemajo in hranijo v navedenem sistemu.
(3)
Nekateri podatki so relevantni samo za določene vrste operacij ali samo za eno vrsto operativnih programov, zato bi bilo treba področje uporabe zahtev za podatke podrobneje opredeliti. V Uredbi (EU) št. 223/2014 so bile določene posebne zahteve za zajemanje in shranjevanje podatkov o posameznih udeležencih operacij, ki jih podpira OP II, ki jih je treba upoštevati.
(4)
Seznam podatkov bi moral upoštevati zahteve glede poročanja iz Uredbe (EU) št. 223/2014, da bodo podatki, ki so potrebni za finančno upravljanje in spremljanje, med drugim podatki za pripravo vlog za plačilo, računovodskih izkazov ter poročil o izvajanju, za vsako operacijo na voljo v takšni obliki, da jih bo mogoče brez težav agregirati in uskladiti. Pri tem seznamu bi bilo treba upoštevati, da so za učinkovito finančno upravljanje operacij in izpolnitev zahteve glede objave osnovnih informacij o operacijah potrebni nekateri temeljni podatki o operacijah v računalniški obliki. Za učinkovito načrtovanje in izvedbo preverjanj ter revizijskega dela so potrebni tudi nekateri drugi podatki.
(5)
Seznam podatkov, ki jih je treba zajemati in hraniti, ne bi smel posegati v tehnične značilnosti ali strukturo računalniških sistemov, ki jih uvedejo organi upravljanja, niti vnaprej določati formata zajetih in hranjenih podatkov, če niso v tej uredbi izrecno navedeni. Prav tako ne bi smel vplivati na načine vnašanja ali generiranja podatkov znotraj sistema; v nekaterih primerih bo za podatke s seznama morda potreben vnos več vrednosti. Vendar pa je treba določiti nekatera pravila glede značaja teh podatkov, da bo organ upravljanja lahko izpolnjeval svoje obveznosti glede spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije, tudi kadar se v ta namen zahteva obdelava podatkov o posameznih udeležencih.
(6)
Da bi se izdatki v okviru operativnih programov lahko preverjali in revidirali, je treba določiti merila, ki jih mora izpolnjevati revizijska sled, da se lahko šteje za ustrezno.
(7)
V zvezi z revizijskim delom, ki se opravlja v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014, je treba določiti, da bi morale Komisija in države članice preprečiti vsakršno nedovoljeno razkritje osebnih podatkov ali dostop do njih ter opredeliti namene, za katere lahko Komisija in države članice takšne podatke obdelujejo.
(8)
Za izvajanje revizij operacij je pristojen revizijski organ. Da bi bila obseg in učinkovitost takšnih revizij ustrezna in bi se revizije v vseh državah članicah izvajale po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(9)
Podrobno je treba določiti podlago vzorčenja za izbiro operacij, ki bodo revidirane, revizijski organ pa bi jo moral upoštevati pri določitvi ali odobritvi metode vzorčenja, vključno z določitvijo vzorčne enote, nekaterih tehničnih meril, ki se bodo uporabljala za vzorec, ter po potrebi dejavnikov, ki se bodo upoštevali pri dodatnih vzorcih.
(10)
Revizijski organ bi moral pripraviti revizijsko mnenje, ki zajema računovodske izkaze iz Uredbe (EU) št. 223/2014. Za zagotovitev, da sta obseg in vsebina revizij računovodskih izkazov ustrezna in da se revizije v vseh državah članicah izvajajo po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(11)
Za zagotovitev pravne varnosti in enake obravnave vseh držav članic pri izvedbi finančnih popravkov ob spoštovanju načela sorazmernosti je treba določiti merila za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, skupaj z opredelitvijo glavnih vrst takšnih pomanjkljivosti, merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
(12)
Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba vsebuje naslednje določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 223/2014:
(a)
pravila o informacijah v zvezi s podatki, ki se zajemajo in hranijo v računalniški obliki v okviru sistema spremljanja, ki ga vzpostavi organ upravljanja;
(b)
podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled v zvezi z vodenjem računovodskih izkazov ter hrambo dokazil na ravni organa za potrjevanje, organa upravljanja, posredniških organov in upravičencev;
(c)
področje uporabe in vsebino revizij operacij in revizij računovodskih izkazov ter metodologijo za izbiro vzorca operacij;
(d)
podrobna pravila o uporabi podatkov, zbranih med revizijami, ki jih izvedejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije;
(e)
podrobna pravila o merilih za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, vključno z glavnimi vrstami takšnih pomanjkljivosti, o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merilih za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
POGLAVJE II
POSEBNE DOLOČBE ZA SISTEME UPRAVLJANJA IN NADZORA
Člen 2
Podatki, ki se zajemajo in hranijo v računalniški obliki
(člen 32(8) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Informacije o podatkih, ki se zajemajo in hranijo v računalniški obliki za vsako operacijo v sistemu spremljanja, ustanovljenem v skladu s členom 32(2)(d) Uredbe (EU) št. 223/2014, so določene v Prilogi I k tej uredbi.
2. Podatki se zajamejo in shranijo za vsako operacijo, pri operacijah, ki jih podpira OP II, to vključuje tudi podatke o posameznih udeležencih, po možnosti razčlenjene po spolu, da bi se omogočila njihova agregacija, če je to potrebno za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije. Omogoči se tudi kumulativna agregacija takšnih podatkov za celotno programsko obdobje.
Člen 3
Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled
(člen 32(9) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled v zvezi z računovodskimi izkazi, ki jih je treba voditi, in dokazili, ki jih je treba hraniti, so naslednje:
(a)
na podlagi revizijske sledi je mogoče preveriti, ali so bila uporabljena merila za izbor, določena v operativnem programu za hrano in/ali osnovno materialno pomoč (OP I), ali merila za izbor, ki jih je določil odbor za spremljanje za OP II;
(b)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz člena 25(1)(a) Uredbe (EU) št. 223/2014 revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobnimi računovodskimi izkazi in dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci;
(c)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz člena 25(1)(b) in (c) revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na učinke ali rezultate, ter dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci, po potrebi vključno z dokumenti o metodi za določanje standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov;
(d)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členom 25(1)(d) Uredbe (EU) št. 223/2014, revizijska sled po potrebi prikazuje in upravičuje metodo izračuna ter podlago za določitev pavšalnih zneskov in upravičenih neposrednih stroškov ali stroškov, prijavljenih v okviru drugih izbranih kategorij, za katere velja pavšalna stopnja;
(e)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členom 26(2)(b), (c), (e) in drugim delom člena 26(3) Uredbe (EU) št. 223/2014 revizijska sled omogoča utemeljitev upravičenih neposrednih stroškov ali stroškov, prijavljenih v okviru drugih kategorij stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja;
(f)
revizijska sled omogoča preverjanje plačila javnega prispevka upravičencu;
(g)
revizijska sled vsebuje po potrebi za vsako operacijo tehnične specifikacije in finančni načrt, dokumente o odobritvi nepovratnih sredstev, dokumente, ki se nanašajo na postopke javnih naročil, poročila upravičenca in poročila o opravljenih preverjanjih in revizijah;
(h)
revizijska sled vključuje informacije o preverjanju upravljanja in revizijah, opravljenih v zvezi z operacijo;
(i)
revizijska sled omogoča uskladitev podatkov v zvezi s kazalniki učinka za operacijo s sporočenimi podatki in rezultatom ter po potrebi s cilji za program.
Za stroške iz točk (c) in (d) revizijska sled omogoča preverjanje skladnosti metode izračuna, ki jo je uporabil organ upravljanja, s členom 25(3) Uredbe (EU) št. 223/2014.
2. Organ upravljanja zagotovi, da je na voljo evidenca o nazivu in naslovu organov, ki hranijo vsa dokazila, zahtevana za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, ki izpolnjuje vse minimalne zahteve iz odstavka 1.
Člen 4
Uporaba podatkov, zbranih med revizijami, ki jih opravijo uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije
(člen 34(8) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči kakršno koli nedovoljeno razkritje ali dostop do podatkov, ki jih zbere pri revizijah.
2. Komisija uporablja podatke, zbrane pri revizijah, izključno za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 36 Uredbe (EU) št. 223/2014. Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam imata dostop do zbranih podatkov.
3. Zbrani podatki se po veljavnih pravilih brez izrecnega soglasja države članice, ki pošilja podatke, ne pošiljajo drugim osebam razen tistim osebam v državah članicah in v institucijah Unije, katerih dolžnosti zahtevajo dostop do njih.
Člen 5
Revizije operacij
(člen 34(7) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Revizije operacij se za vsako obračunsko leto izvedejo na vzorcu operacij, izbranem po metodi, ki jo določi ali potrdi revizijski organ v skladu s členom 6 te uredbe.
2. Revizije operacij se opravijo na podlagi dokazil, ki predstavljajo revizijsko sled in preverjajo zakonitost in pravilnost izdatkov, prijavljenih Komisiji, med drugim z naslednjih vidikov:
(a)
da je bila operacija izbrana v skladu z merili za izbor za operativni program, da ni bila fizično dokončana ali v celoti izvedena, preden je upravičenec vložil zahtevek za financiranje v okviru operativnega programa, da je bila izvedena v skladu s sklepom o odobritvi ter je izpolnjevala vse v času revizije veljavne pogoje v zvezi z njenim delovanjem, uporabo in zastavljenimi cilji;
(b)
da Komisiji prijavljeni izdatki ustrezajo računovodskim izkazom in da zahtevana dokazila prikazujejo ustrezno revizijsko sled, kot je določeno v členu 3 te uredbe;
(c)
da so bili za izdatke, prijavljene Komisiji in določene v skladu s členom 25(1)(b) in (c), doseženi učinki in rezultati, ki so podlaga za plačila upravičencu, da so podatki o udeležencih, kadar je to primerno, ali drugi izkazi v zvezi z učinki in rezultati skladni z informacijami, predloženimi Komisiji in da zahtevana dokazila prikazujejo ustrezno revizijsko sled, kot je določeno v členu 3 te uredbe.
Pri reviziji se preveri tudi, ali je bil javni prispevek upravičencu izplačan v skladu s členom 42(2) Uredbe (EU) št. 223/2014.
3. Revizije operacij po potrebi vključujejo preverjanje fizičnega izvajanja operacij na kraju samem.
4. Revizije operacij preverijo točnost in popolnost ustreznih izdatkov, ki jih je organ za potrjevanje zajel v svojem računovodskem sistemu, in uskladitev revizijske sledi na vseh ravneh.
5. Kadar se ugotovljene težave ocenjujejo kot sistemske in tako pomenijo tveganje za druge operacije v okviru operativnega programa, revizijski organ zagotovi dodatna preverjanja, po potrebi tudi z dodatnimi revizijami, da se opredeli obseg takih težav, in priporoči potrebne popravne ukrepe.
6. Samo izdatki, ki spadajo v področje uporabe revizije, opravljene v skladu z odstavkom 1, so všteti v znesek revidiranih izdatkov za namene poročanja Komisiji o letni pokritosti. V ta namen se uporabi vzorec poročila o nadzoru iz člena 34(6) Uredbe (EU) št. 223/2014.
Člen 6
Metodologija za izbor vzorca operacij
(člen 34(7) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Revizijski organ določi metodo za izbor vzorca (v nadaljnjem besedilu: metoda vzorčenja) v skladu z zahtevami iz tega člena ob upoštevanju mednarodno priznanih revizijskih standardov, kot so INTOSAI, IFAC in IIA.
2. Poleg pojasnil, navedenih v revizijski strategiji, revizijski organ vodi evidenco dokumentacije in strokovne presoje, uporabljene za določitev metod vzorčenja, ki zajemajo faze načrtovanja, izbora, preskušanja in vrednotenja, da se dokaže primernost izbrane metode.
3. Vzorec je reprezentativen za populacijo, iz katere je bil izbran, in revizijskemu organu omogoča pripravo veljavnega revizijskega mnenja v skladu s členom 34(5)(a) Uredbe (EU) št. 223/2014. Navedena populacija vključuje izdatke operativnega programa, ki so zajeti v vlogah za plačila, predloženih Komisiji v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 223/2014 za določeno obračunsko leto. Vzorec se lahko izbere med obračunskim letom ali po njem.
4. Za namen uporabe člena 34(1) Uredbe (EU) št. 223/2014 je metoda vzorčenja statistična, če zagotavlja:
(i)
naključni izbor vzorčnih enot;
(ii)
uporabo teorije verjetnosti za ovrednotenje vzorčnih rezultatov, vključno z merjenjem in nadzorom nad tveganjem pri vzorčenju ter merjenjem in nadzorom nad načrtovano in doseženo natančnostjo.
5. Metoda vzorčenja zagotavlja naključen izbor vsake vzorčne enote v populaciji, in sicer tako da se enote, ki sestavljajo vzorec, izberejo na podlagi naključnih številk, določenih za vsako enoto populacije, ali s sistematskim izborom z uporabo naključnega izhodišča in sistematskega pravila za izbor dodatnih enot.
6. Vzorčno enoto določi revizijski organ na podlagi strokovne presoje. Vzorčna enota je lahko operacija, projekt, ki je del operacije, ali zahtevek upravičenca za izplačilo. V poročilo o nadzoru se vključijo informacije o določeni vrsti vzorčne enote in strokovni presoji, uporabljeni v ta namen.
7. Če skupni izdatki vzorčne enote za obračunsko leto ustrezajo negativnemu znesku, se ta izključi iz populacije iz odstavka 3 in revidira ločeno. Revizijski organ lahko izbere vzorec tudi iz te ločene populacije.
8. Kadar se uporabljajo pogoji za sorazmerni nadzor iz člena 58(1) Uredbe (EU) št. 223/2014, lahko revizijski organ enote iz navedenega člena izključi iz populacije, na kateri se izvaja vzorčenje. Če je bila zadevna operacija že izbrana za vzorec, jo revizijski organ nadomesti z ustreznim naključnim izborom.
9. Revizija zajema vse izdatke v vzorcu, prijavljene Komisiji.
Kadar izbrane vzorčne enote vključujejo veliko osnovnih zahtevkov za plačilo ali računov, jih lahko revizijski organ revidira prek podvzorčenja z izbiro osnovnih zahtevkov za plačilo ali računov z uporabo istih parametrov vzorčenja, ki so bili uporabljeni za izbiro vzorčnih enot glavnega vzorca.
V navedenem primeru se ustrezne velikosti vzorca izračunajo v vsaki vzorčni enoti, ki jo je treba revidirati, in nikakor ne smejo znašati manj kot 30 osnovnih zahtevkov za plačilo ali računov za vsako enoto vzorčenja.
10. Revizijski organ lahko stratificira populacijo, tako da jo razdeli na podpopulacije, od katerih je vsaka skupina vzorčnih enot s podobnimi značilnostmi, zlasti v smislu tveganja ali pričakovane stopnje napake, ali kadar populacija vključuje operacije, ki zajemajo finančne prispevke operativnega programa enotam visoke vrednosti.
11. Revizijski organ oceni zanesljivost sistema kot visoko, povprečno ali nizko, pri čemer za določitev tehničnih parametrov vzorčenja upošteva rezultate revizij sistemov, tako da je skupna stopnja zagotovila na podlagi revizij sistemov in revizij operacij visoka. Če se sistem oceni kot sistem z visoko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 60 %. Če se sistem oceni kot sistem z nizko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 90 %. Najvišja raven pomembnosti znaša 2 % izdatkov iz odstavka 3.
12. Kadar se ugotovijo nepravilnosti ali tveganje nepravilnosti, revizijski organ na podlagi strokovne presoje odloči, ali je treba revidirati dopolnilni vzorec dodatnih operacij ali delov operacij, ki niso bili revidirani v naključnem vzorcu, da se upoštevajo ugotovljeni posebni dejavniki tveganja.
13. Revizijski organ rezultate revizij dopolnilnega vzorca analizira ločeno, na podlagi navedenih rezultatov sprejme ugotovitve in jih sporoči Komisiji v letnem poročilu o nadzoru. Nepravilnosti, odkrite v dopolnilnem vzorcu, se ne vključijo v izračun napovedane naključne napake naključnega vzorca.
14. Na podlagi rezultatov revizij operacij za namen revizijskega mnenja in poročila o nadzoru iz člena 34(5)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 223/2014 revizijski organ izračuna skupno stopnjo napake, ki je vsota napovedanih naključnih napak in, če je primerno, sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak, deljena s populacijo.
Člen 7
Revizije računovodskih izkazov
(člen 34(7) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Revizijski organ opravi revizije računovodskih izkazov iz člena 49(1) Uredbe (EU) št. 223/2014 za vsako obračunsko leto.
2. Revizija računovodskih izkazov pomeni razumno zagotovilo glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti zneskov, prijavljenih v računovodskih izkazih.
3. Za namene odstavkov 1 in 2 revizijski organ upošteva zlasti rezultate revizij sistema, opravljenih pri organu za potrjevanje, in rezultate revizij operacij.
4. Revizija sistema vključuje preverjanje zanesljivosti računovodskega sistema organa za potrjevanje in, na osnovi vzorca, točnosti izdatkov umaknjenih in izterjanih zneskov, zajetih v računovodskem sistemu organa za potrjevanje.
5. Za pripravo revizijskega mnenja ter da bi lahko presodil, ali računovodski izkazi dajejo resnično in pošteno sliko, revizijski organ med revizijo preveri, ali so vsi elementi, ki se zahtevajo v členu 49 Uredbe (EU) št. 223/2014, pravilno vključeni v računovodske izkaze in ustrezajo računovodski evidenci, ki jo vodijo vsi ustrezni organi in upravičenci. Revizijski organ na podlagi računovodskih izkazov, ki mu jih predloži organ za potrjevanje, zlasti preveri, ali:
(a)
skupni znesek upravičenih javnih izdatkov, prijavljenih v skladu s členom 49(1)(a) Uredbe (EU) št. 223/2014, ustreza izdatkom in pripadajočemu javnemu prispevku iz vlog za plačila, predloženih Komisiji za zadevno obračunsko leto, v primeru razlik pa tudi, ali računovodski izkazi vsebujejo ustrezna pojasnila za uskladitvene zneske;
(b)
zneski, ki so bili umaknjeni in izterjani med obračunskim letom, zneski, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, ter neizterljivi zneski, prikazani v računovodskih izkazih, ustrezajo zneskom v računovodskih sistemih organa za potrjevanje in temeljijo na odločitvah pristojnega organa upravljanja ali organa za potrjevanje;
(c)
so bili izdatki izključeni iz izkazov v skladu s členom 49(2) Uredbe (EU) št. 223/2014, kjer je to primerno, in da so vsi zahtevani popravki izraženi v računovodskih izkazih za zadevno obračunsko leto.
Preverjanja iz točk (b) in (c) se lahko izvedejo na podlagi vzorca.
POGLAVJE III
POSEBNE DOLOČBE ZA FINANČNO UPRAVLJANJE IN FINANČNE POPRAVKE
Člen 8
Merila za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora
(člen 55(4) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Komisijina ocena učinkovitega delovanja sistemov upravljanja in nadzora temelji na rezultatih vseh razpoložljivih revizij sistemov, vključno s preskusi kontrol, ter na rezultatih revizij operacij.
Ocena zajema notranji nadzor programa, dejavnosti upravljanja, nadzora in spremljanja, ki jih izvajata organ upravljanja in organ za potrjevanje, in nadzorne dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 Priloge II.
Izpolnjevanje teh ključnih zahtev se oceni na podlagi kategorij iz tabele 2 Priloge II.
2. Glavne vrste resnih pomanjkljivosti v učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora so primeri, v katerih se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 13, 15, 16 in 18 tabele 1 Priloge II ali za dve ali več drugih ključnih zahtev iz tabele 1 Priloge II oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 Priloge II.
Člen 9
Merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov in merila za določanje ravni finančnega popravka
(člen 55(4) Uredbe (EU) št. 223/2014)
1. Kadar Komisija ugotovi eno ali več resnih pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora, se za ves operativni program ali njegov del uporabijo finančni popravki.
Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu operacij, se ne glede na prvi pododstavek za ves operativni program ali njegov del uporabijo ekstrapolirani finančni popravki, s čimer se omogoči natančnejša količinska opredelitev tveganja za proračun Unije. V tem primeru se za določitev finančnega popravka rezultati pregleda reprezentativnega vzorca ekstrapolirajo na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec.
2. Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih elementov:
(a)
relativnega pomena resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v okviru sistema upravljanja in nadzora kot celote;
(b)
pogostosti in obsega resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti;
(c)
stopnje tveganja izgube za proračun Unije.
3. Ob upoštevanju teh elementov se stopnja finančnega popravka določi, kot sledi:
(a)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %;
(b)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %;
(c)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %;
(d)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %.
4. Če bi bila uporaba pavšalne stopnje iz odstavka 3 nesorazmerna, se stopnja popravka zmanjša.
5. Če po uporabi finančnega popravka v obračunskem letu pristojni organi ne sprejmejo ustreznih popravnih ukrepov in se v naslednjem obračunskem letu ugotovi ista resna pomanjkljivost ali več istih resnih pomanjkljivosti, se lahko stopnja popravka zaradi trajanja resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti poviša na stopnjo, ki ne presega stopnje naslednje višje kategorije.
Člen 10
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 3 se uporablja od 1. decembra 2014 v zvezi z informacijami o zapisanih in shranjenih podatkih iz Priloge I.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. marca 2014