РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 490/2013
z dne 27. maja 2013
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 29. avgusta 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije („zadevni državi“) v Unijo.
(2)
Preiskava se je začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. julija 2012 vložil Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(3)
Komisija je 30. januarja 2013 z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 (3) uvedla registracijo za uvoz istega izdelka s poreklom iz zadevnih držav.
(4)
Komisija je 10. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v Unijo ter začela ločeno preiskavo.
2. Obdobje preiskave
(5)
Preiskava dampinga in škode je potekala v obdobju od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OP („obravnavano obdobje“).
3. Strani, ki jih zadeva preiskava
(6)
Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe Argentine in Indonezije. V obvestilu o začetku so bile vse zadevne strani pozvane, da vzpostavijo stik s Komisijo in se javijo.
(7)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(8)
Svoja stališča so predstavili pritožnik, proizvajalci izvozniki v Argentini in Indoneziji, uvozniki ter organi Argentine in Indonezije. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
3.1. Vzorčenje
(9)
Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije ter da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku objavila, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec in ustrezno omejila število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).
3.2. Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Argentini
(10)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Argentini pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(11)
Deset proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem sta dve družbi navedli, da v OP nista izvažali v Unijo (oziroma nista proizvajali).
(12)
Preostalih osem (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP.
(13)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju osmih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (12) je izbrani vzorec predstavljal 86 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP.
(14)
V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki, združenjem argentinskih proizvajalcev in argentinskimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca, pri čemer ni bilo nobenih pripomb.
3.3. Individualna preiskava
(15)
Nobena argentinska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.
3.4. Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indoneziji
(16)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Indoneziji pozvani, da se ji javijo in sporočijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(17)
Osem proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je sporočilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem so tri družbe navedle, da v OP niso izvažale v Unijo.
(18)
Preostalih pet (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP.
(19)
V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju petih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (18) je izbrani vzorec predstavljal 99 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP.
(20)
V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in indonezijskimi organi opravljena posvetovanja, pri čemer ni bilo nobenih pripomb.
3.5. Individualna preiskava
(21)
Nobena indonezijska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.
3.6. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(22)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar v tej preiskavi ni sodeloval noben uvoznik.
3.7. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(23)
Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vseboval osem proizvajalcev Unije, ki so bili znani Komisiji pred začetkom preiskave kot proizvajalci biodizla. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje, obsega prodaje in zemljepisne lege. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 27 % proizvodnje Unije.
(24)
Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, da izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Po objavi predlaganega vzorca sta dve družbi, ki naj bi bili vzorčeni, prekinili sodelovanje, nadomestili pa sta ju drugi dve družbi. Industrija Unije je tudi komentirala, da bi zaradi velikega števila malih in srednje velikih podjetij, ki proizvajajo biodizel, vsaj eno od njih moralo biti vključeno v vzorec. Ta zahtevek je bil sprejet.
(25)
Šteje se, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.
3.8. Izpolnjeni vprašalniki
(26)
Vprašalniki so bili poslani trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Argentini, štirim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Indoneziji ter osmim vzorčenim proizvajalcem Unije.
(27)
Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od sedmih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev v Argentini in Indoneziji, osmih vzorčenih proizvajalcev Unije in treh uporabnikov.
3.9. Preveritveni obiski
(28)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalci v Uniji
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španija,
-
Diester Industrie S.A.S., Paris, Francija,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčija,
-
Novaol S.R.L., Milan, Italija,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska,
-
Preol A.S., Lovosice, Češka republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Nemčija.
(b)
Proizvajalci izvozniki v Argentini
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina povezanih družb „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina povezanih družb „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Argentini
-
Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Švica („LDC Suisse“).
(d)
Proizvajalci izvozniki v Indoneziji
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA“),
-
skupina povezanih družb („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia,
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA“).
(e)
Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Indoneziji
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Uvozniki v Uniji, povezani z argentinskimi in indonezijskimi izvozniki
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španija („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italija („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španija („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španija („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV“) (5).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(29)
Zadevni izdelek so monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90 („zadevni izdelek“, splošno znan kot „biodizel“).
(30)
Preiskava je pokazala, da se v Argentini proizvaja izključno biodizel „metil ester iz sojinega olja“ (SME), pridobljen iz sojinega olja, in da je biodizel, ki se proizvaja v Indoneziji, izključno „metil ester iz palmovega olja“ (PME), pridobljen iz palmovega olja, medtem ko je biodizel, proizveden v Uniji, predvsem „metil ester iz oljne ogrščice“ (RME), vendar tudi iz drugih surovin, vključno z odpadnimi olji in deviškimi olji.
(31)
SME, PME in RME spadajo v kategorijo metil estrov maščobnih kislin (FAME). Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom, s čimer se ustvari biodizel, kot stranski produkt pa glicerin. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. najbolj običajen alkohol, ki se uporablja v tem procesu.
(32)
Biodizla SME in PME bi se lahko uporabila v čisti obliki, vendar sta pred uporabo v Evropski uniji običajno zmešana drug z drugim ali z RME. SME se meša s PME zato, ker SME v čisti obliki ne izpolnjuje evropskega standarda EN 14214, kar zadeva jodovo in cetansko število. Razlog za mešanje PME (in SME) z RME je, da imata PME in SME višjo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point - CFPP) kot RME in zato njuna uporaba v čisti obliki v zimskih mesecih v mrzlih območjih Evropske unije ni primerna.
(33)
Mešanice biodizlov in mineralnega dizla se končno uporabljajo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizli v čisti obliki ali kot mešanica z mineralnimi dizli se lahko uporabljajo tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije.
2. Podobni izdelek
(34)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Argentine in Indonezije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. Zahtevek za izključitev izdelka
(35)
En indonezijski proizvajalec je zahteval, da se frakcionirani metil estri izločijo iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek. Frakcionirana destilacija metil estrov maščobnih kislin jih loči na sestavine z različnimi kemičnimi značilnostmi za različne končne uporabe. Trdili so, da frakcionirani metil estri, ki jih je družba proizvedla in izvozila v EU, niso bili biodizel in se niso uporabljali za gorivo, temveč druge industrijske uporabe. Trdili so tudi, da je bila surovina, ki se je uporabljala za navedene frakcionirane metil estre, kokosovo olje ali olje iz palmovih jeder in ne surovo palmovo olje, ki se običajno uporablja za izdelavo biodizla v Indoneziji.
(36)
Frakcionirani metil estri so vključeni v opis izdelka zadevnega izdelka, saj so metil estri maščobnih kislin in so izdelani iz surovin, ki se uporabljajo za izdelavo biodizla. Čeprav sami po sebi ne izpolnjujejo evropske norme (EN 14214), se lahko mešajo z drugimi biodizli, da se ustvari mešanica, ki izpolnjuje normo. Popolnoma enako je pri biodizlu iz metil estra iz palmovega olja, ki sam po sebi brez mešanja ne izpolnjuje evropske norme. Zato se ta argument zavrne.
(37)
Vendar je en evropski uvoznik metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder iz Indonezije za svoj uvoz, ki ni bil namenjen uporabi za gorivo, temveč za predelavo v nenasičen maščobni alkohol, zahteval oprostitev carine zaradi posebne uporabe.
(38)
Oprostitev carine zaradi posebne uporabe je shema, ki jo upravljajo nacionalne carinske uprave in po kateri so dajatve, ki se plačajo na uvoz, predmet oprostitve na podlagi končne certificirane uporabe uvoženih surovin. Shema je določena v določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti (6).
(39)
Navedeni zahtevek se bo obravnaval v končni fazi preiskave, ko bo Komisija prejela pripombe zainteresiranih strani o tem, ali bi bilo treba temu zahtevku ugoditi v zvezi z uvozom metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder za uporabo kot negorivo. V pripombah bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali se lahko navedena oprostitev uporabi za izogibanje morebitno uvedenim dokončnim dajatvam, in učinek na uvoz biodizla za uporabo kot negorivo iz držav, v katerih ukrepi že veljajo.
C. DAMPING
1. Argentina
1.1. Normalna vrednost
(40)
Komisija je najprej pri vsakem vzorčenem proizvajalcu izvozniku proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Argentini reprezentativen, tj. ali je celoten obseg navedene prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je celoten obseg navedene prodaje posameznih vzorčenih družb ali skupin družb v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo.
(41)
Komisija je nato za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb opredelila tiste vrste izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu in so bile enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(42)
Za vsako vrsto izdelka, ki jo je posamezna vzorčena družba ali skupina družb prodala na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo, se je proučilo, ali je bila domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo.
(43)
Zato je Komisija za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb ocenila, ali se je domača prodaja podobnega izdelka izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil za posamezno vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.
(44)
Preiskava je pokazala, da argentinski trg močno ureja država. Mešanje fosilnega dizla in biodizla je v Argentini obvezno (7 % biodizla v OP). Celotna količina biodizla, ki je potrebna za izpolnitev navedene zahteve glede mešanja, je razporejena prek dodelitve kvot med izbrano število argentinskih proizvajalcev biodizla. Da naftne družbe izpolnijo zahtevo glede obveznega mešanja, morajo biodizel kupiti od navedenih argentinskih družb, ki proizvajajo biodizel. Ceno določi država, objavi pa argentinsko ministrstvo za energijo. V OP se je ta državno določena referenčna cena izračunala z zapleteno formulo, ki je upoštevala stroške proizvodnje (surovine, prevoz in druge stroške) in zagotovila doseganje določenega zneska dobička. Parametri, ki so se uporabili pri določanju referenčne cene, so se določili na podlagi ocenjenih stroškov najbolj neučinkovitega proizvajalca v najbolj oddaljenem območju države in so argentinskim proizvajalcem zagotovili znatno dobičkonosnost.
(45)
Za domačo prodajo se pod temi pogoji ni štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine, pri čemer je bilo treba v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe začasno konstruirati normalno vrednost podobnega izdelka, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli nastali prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Argentini znižuje ceno soje in sojinega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi.
(46)
Komisija je ob upoštevanju prevladujočih razmer na trgu, kot je opisano v uvodni izjavi (44), menila, da zneska za dobiček ni bilo mogoče utemeljiti na dejanskih podatkih vzorčenih družb. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko dosegla mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje.
1.2. Izvozna cena
(47)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb.
(48)
Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
(49)
Če je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter zadevne dobičke. Za ta izračun se je štela za razumno stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje.
1.3. Primerjava
(50)
Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna.
(51)
Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(52)
Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije.
(53)
Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije.
(54)
Ena trgovska družba je bila tesno povezana s proizvajalcem izvoznikom in jo je slednji v celoti upravljal, ni imela nobene pogajalske moči ali vpliva na cene ali dobavne pogoje in je trgovala izključno z izdelki, ki jih je izdeloval proizvajalec izvoznik v Argentini. Zato se je obravnavala kot oddelek za izvoz zadevnega proizvajalca izvoznika in prilagoditev za provizijo se ni izvedla. Druga trgovska družba s sedežem zunaj EU je bila po ugotovitvah manj povezana s proizvajalcem izvoznikom v Argentini, ki je tudi ni upravljal, in je trgovala s številnimi drugimi izdelki, ki so jih izdelovali drugi proizvajalci. V navedenem primeru se je štelo, da je trgovska družba izvajala podobne funkcije kot trgovec, ki dela na podlagi provizije. Zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval nominalni pribitek, ki ga prejme trgovec.
(55)
Dejanska razlika med prodajnimi cenami, ki jih proizvajalec izvoznik v Argentini zaračuna povezanemu trgovcu, in prodajnimi cenami, ki jih povezani trgovci zaračunajo prvi neodvisni stranki v EU, se ni uporabila za izračun prilagoditve. Prilagoditev se je izračunala na podlagi prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov povezanega trgovca ter razumnega zneska dobička. Za dejanski dobiček družbe se zaradi narave razmerja ni štelo, da je zanesljiv.
1.4. Stopnja dampinga
(56)
Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(57)
Tehtana povprečna stopnja dampinga je bila za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila ugotovljena na podlagi stopenj, ki so se ugotovile za tri vzorčene proizvajalce izvoznike.
(58)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Argentine je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 100 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Argentini, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga.
(59)
Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Stopnja dampinga
Družba
Začasna stopnja dampinga
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. in Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Druge sodelujoče družbe
7,9 %
Vse ostale družbe
10,6 %
2. Indonezija
2.1. Normalna vrednost
(60)
Komisija je najprej pri posameznih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Indoneziji reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je bila domača prodaja reprezentativna le pri dveh proizvajalcih izvoznikih, sicer pa ne.
(61)
Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo je Komisija pozneje opredelila vrste izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.
(62)
Za navedene enake ali primerljive vrste izdelka je bilo proučeno, ali je domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg navedene vrste izdelka proizvajalcev izvoznikov, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvožene v Unijo. Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo se na domačem trgu ni ugotovila nobena reprezentativna prodaja ali sploh nobena prodaja vrste izdelka, ki je bila izvožena.
(63)
Zato je bila za vse proizvajalce izvoznike začasno konstruirana normalna vrednost podobnega izdelka v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Indoneziji znižuje ceno palmovega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi.
(64)
Preiskava je pokazala, da indonezijski domači trg biodizla močno ureja država. Naftna in plinska družba Pertamina, ki je v celoti v lasti države, je daleč največja družba, ki posluje na domačem trgu (več kot 90 % nakupov domačega biodizla od vzorčenih proizvajalcev). Družba Pertamina po pooblastilu države biogoriva meša s fosilnimi gorivi, ki se prodajajo na njenih bencinskih črpalkah. Indonezijsko ministrstvo za trgovino vsak mesec upravno določi tako imenovano „ceno HPE (ali preverjeno ceno izvoza)“, ki je referenčna cena za izračun mesečne stopnje izvoznih dajatev. Družba Pertamina kupuje biodizel na stopnji cene HPE, ki jo določi indonezijska vlada.
(65)
Pod temi pogoji ni bilo mogoče, da bi znesek dobička temeljil na dejanskih podatkih vzorčenih družb, saj se za domačo prodajo ne šteje, da se izvaja v običajnem poteku trgovine. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko ustvarila mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje.
2.2. Izvozna cena
(66)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb.
(67)
Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
(68)
Kadar je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje pa se je štela za razumno.
(69)
Premije, ki se v eni državi članici zaračunavajo strankam, ki so si po nakupu biodizla prizadevale za ugodnosti iz veljavnega regulativnega okvira „dvojnega štetja“ biodizla (7), se niso štele za del izvozne cene. Take premije niso povezane z zadevnim izdelkom kot takim, temveč z zagotavljanjem dokumentov povezanega izvoznika, da se pridobi državni certifikat, s katerim lahko stranka povezanega uvoznika izpolni potrebne pogoje za mešanje le polovične količine biodizla (če se ta biodizel lahko šteje „dvojno“).
2.3. Primerjava
(70)
Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna.
(71)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(72)
Na podlagi tega so se v vseh primerih, kjer je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, stroške za kredite, izvozne dajatve, pristojbine za raziskave, bančne stroške in provizije.
(73)
Če je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije.
(74)
Za eno družbo ali skupino družb se je ugotovilo, da je s povezano trgovsko družbo v zameno za provizijo sklenila pogodbo za trgovanje med drugim tudi z biodizlom. V tem primeru se je štelo, da bi bilo treba povezanega trgovca obravnavati kot agenta, ki dela na podlagi provizije, zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval pribitek, ki ga prejme trgovec.
(75)
Pri enem proizvajalcu izvozniku je bil zadevni izdelek (PME), preden je bil prodan prvi neodvisni stranki, zmešan z RME. Zato se je v skladu s členom 2(10)(a) izvedla prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih zadevnega izdelka.
2.4. Stopnja dampinga
(76)
Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(77)
Tehtana povprečna stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, brez upoštevanja stopnje proizvajalca izvoznika s stopnjo dampinga nič.
(78)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Indonezije je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 99 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Indoneziji, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga.
(79)
Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so naslednje:
Stopnja dampinga
Družba
Začasna stopnja dampinga
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Druge sodelujoče družbe
6,5 %
Vse ostale družbe
9,6 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(80)
Podobni izdelek izdeluje 254 proizvajalcev v Uniji. Ti proizvajalci v smislu člena 4(1) osnovne uredbe sestavljajo industrijo Unije in se bodo v nadaljnjem besedilu imenovali „industrija Unije“.
(81)
Prejete so bile trditve, da je bilo znatno število velikih proizvajalcev Unije povezano z izvozniki v Argentini in/ali so uvažali biodizel iz Argentine, zato bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve industrije Unije.
(82)
Po preiskavi so bile tri družbe izključene iz opredelitve industrije Unije, ker so bile odvisne od uvoza iz zadevnih držav, za katere je uvoz predstavljal 63 %, 85 % oziroma 71 % lastne proizvodnje v OP. Drugi dve družbi sta bili izključeni, ker v OP nista proizvajali biodizla. V spodnjih oddelkih se niso uporabili nobeni podatki navedenih družb. Začasno se je sklenilo, da za izključitev drugih proizvajalcev Unije iz opredelitve industrije Unije ni bilo razlogov.
(83)
Za določitev celotne proizvodnje Unije za OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem. Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 9 052 871 ton. Kot je navedeno zgoraj, je bilo v vzorcu izbranih osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 27 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
2. Potrošnja Unije
Razpredelnica 1
Potrošnja Unije
2009
2010
2011
OP
V tonah
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks 2009 = 100
100
103
100
105
Vir:
Eurostat, podatki industrije Unije.
(84)
Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega celotne proizvodnje Unije vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije, pri čemer se je odštel njihov izvoz in prištel uvoz iz Argentine in Indonezije ter uvoz iz drugih tretjih držav.
(85)
Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije je temeljil na podatkih Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil uvrščen izdelek.
(86)
Na podlagi navedenega se je potrošnja biodizla v Uniji med letom 2009 in koncem OP povečala za 5 %.
3. Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(87)
Kot je določeno v členu 3(4) osnovne uredbe, se ocena učinka uvoza iz dveh držav lahko kumulativno izvede le, če sta izpolnjena dva pogoja.
(88)
Prvi pogoj je, da je stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz obeh držav večja od stopnje de minimis in da obseg uvoza ni zanemarljiv. Stopnja ugotovljenega dampinga v zvezi z uvozom iz Argentine in Indonezije je bila nad pragom de minimis, kakor je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in obseg uvoza iz obeh zadevnih držav v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, saj sta njuna tržna deleža v OP znašala 10,8 % oziroma 8,5 %.
(89)
Drugi pogoj je, da si uvoženi izdelki med seboj konkurirajo in da konkurirajo podobnemu izdelku Unije. Uvoz biodizla iz Argentine in Indonezije je mešanica z mineralnim dizlom istih trgovskih družb in se prodaja strankam v vsej Uniji, pri čemer neposredno konkurira biodizlu, ki ga proizvaja industrija Unije.
(90)
Glede na navedeno se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe ter da bi bilo treba za analizo škode uvoz iz Argentine in Indonezije proučiti kumulativno.
4. Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
Razpredelnica 2
2009
2010
2011
OP
Uvoz iz Argentine
V tonah
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks 2009 = 100
100
138
167
148
Tržni delež
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks 2009 = 100
100
135
167
141
Uvoz iz Indonezije
V tonah
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks 2009 = 100
100
314
689
631
Tržni delež
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks 2009 = 100
100
303
689
600
Skupni tržni delež
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks 2009 = 100
100
160
248
213
Vir:
Eurostat.
(91)
Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije se je od leta 2009 do OP znatno povečal, pri čemer se je uvoz iz Indonezije povečeval hitreje od uvoza iz Argentine. Tržni delež se je v istem obdobju povečal z 9,1 % na 19,3 %.
5. Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
5.1. Razvoj cen
Razpredelnica 3
Uvozna cena EUR/tono
2009
2010
2011
OP
Argentina
629
730
964
967
Indeks 2009 = 100
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeks 2009 = 100
100
121
145
145
Skupaj
624
728
920
921
Indeks 2009 = 100
100
117
147
148
Vir:
Eurostat.
(92)
Čeprav so se uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale, zlasti med letoma 2010 in 2011, so cene biodizla iz Argentine in Indonezije v celotnem obravnavanem obdobju ostale nižje od cen industrije Unije.
5.2. Nelojalno nižanje prodajnih cen
(93)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami uvoza od vzorčenih argentinskih in indonezijskih proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroški po uvozu.
(94)
SME iz Argentine in PME iz Indonezije sta bila primerjana z izdelkom, proizvedenim in prodanim na trgu Unije, in sicer na podlagi sposobnosti filtra (CFPP), tj. temperature, pri kateri se biodizel spremeni nazaj v maščobo in ga ni mogoče uporabiti kot gorivo.
(95)
Vsa prodaja iz Argentine v EU se je izvedla pri 0 stopinjah Celzija CFPP. Ta prodaja se je zato primerjala s prodajo proizvajalcev biodizla Unije pri 0 stopinjah Celzija CFPP.
(96)
Vsa prodaja iz Indonezije v EU se je izvedla pri 13 stopinjah Celzija CFPP. Glede na zelo majhen obseg prodaje proizvajalcev Unije pri navedenem CFPP, pri čemer je PME iz Indonezije skoraj vedno zmešan z drugim biodizlom iz drugih virov, preden se proda prvi neodvisni stranki, neposredna primerjava ni bila smiselna. Izvozna cena PME iz Indonezije pri 13 stopinjah Celzija CFPP je bila zato prilagojena navzgor na ceno pri 0 stopinjah Celzija CFPP, pri čemer se je uporabila razlika v ceni na trgu Unije med prodajo PME pri 13 stopinjah Celzija CFPP, ki ga je izdelala industrija Unije, in povprečno ceno biodizla pri 0 stopinjah Celzija CFPP.
(97)
Na podlagi navedene metodologije je razlika med cenami v Argentini in Indoneziji ter cenami Unije, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Unije, tj. stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, znašala med 2,5 % in 9,1 %.
6. Gospodarski položaj industrije Unije
(98)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vplivov dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju ugotovljeni za industrijo Unije.
(99)
Kot je bilo navedeno, so se za proučitev škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabili preverjeni podatki iz vzorca proizvajalcev Unije.
(100)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalci škode. Komisija je makroekonomske kazalce za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije v povezavi z vsemi proizvajalci Unije. Komisija je mikroekonomske kazalce analizirala na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.
(101)
Na podlagi informacij v zvezi z vsemi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji makroekonomski kazalci: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(102)
Na podlagi informacij v zvezi z vsemi vzorčenimi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji mikroekonomski kazalci: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
7. Makroekonomski kazalci
7.1. Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti
Razpredelnica 4
2009
2010
2011
OP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks 2009 = 100
100
105
106
109
Obseg proizvodnje (v tonah)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks 2009 = 100
100
107
98
104
Izkoriščenost zmogljivosti
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks 2009 = 100
100
102
92
95
Vir:
podatki, ki jih je predložila industrija Unije.
(103)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala v skladu s potrošnjo. Izkoriščenost je zlasti med letom 2010 in OP ostala sorazmerno stabilna, torej je izkoriščenost zmogljivosti v navedenem obdobju ostala nizka. Industrija Unije ni mogla uporabiti predhodno nameščene zmogljivosti ali v kakršnem koli obsegu izkoristiti povečanja zmogljivosti v zadevnem obdobju, izvedenega zaradi pričakovanega učinka uvedbe ukrepov proti ZDA, ali pričakovanih sistemov kvot in povečanih pooblastil s strani nekaterih držav članic.
7.2. Obseg prodaje in tržni delež
Razpredelnica 5
2009
2010
2011
OP
Prodaje (v tonah)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks 2009 = 100
100
102
90
98
Tržni delež
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks 2009 = 100
100
98
90
94
Vir:
podatki, ki jih je predložila industrija Unije.
(104)
Obseg prodaje nepovezanim družbam v Uniji je v zadevnem obdobju ostal precej stabilen. Glede na to, da je v tem obdobju potrošnja nekoliko zrasla, stabilen obseg prodaje pomeni zmanjšanje tržnega deleža (za 5,5 odstotne točke), ki ga je prevzel uvoz iz zadevnih držav.
7.3. Rast
(105)
Rast industrije Unije izražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Kljub povečanju potrošnje v analiziranem obdobju se tržni delež proizvajalcev Unije ni povečal v skladu s potrošnjo. Tržni delež industrije Unije se je v tem obdobju zmanjšal, medtem ko je obseg uvoza rasel. V istem obdobju je uvoz iz Indonezije in Argentine pridobil več kot 10 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj.
7.4. Zaposlenost in produktivnost
Razpredelnica 6
2009
2010
2011
OP
Zaposlenost - ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivnost (tone/EPDČ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks 2009 = 100
100
97
88
93
Vir:
podatki, ki jih je predložila industrija Unije.
(106)
Ker je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne zahteva veliko delovne sile, in glede na količino podizvajalskih pogodb pri dejanski proizvodnji biodizla, število zaposlenih v proizvodnji ni veliko. Ker se je obseg proizvodnje v tem obdobju nekoliko povečal, se je povečala tudi zaposlenost.
(107)
Ker se je zaposlenost povečala za višjo stopnjo kot proizvodnja, se je produktivnost med letom 2009 in koncem OP zmanjšala za 7 odstotnih točk.
7.5. Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(108)
Industrija Unije je trpela škodo zaradi dampinškega uvoza iz Združenih držav Amerike do leta 2009, ko se začne obdobje preiskave za ta postopek. Veljavne dajatve za uvoz iz Združenih držav Amerike so bile namenjene zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev, pod katerimi lahko industrija Unije pošteno konkurira temu uvozu in okreva od povzročene škode.
(109)
To se očitno ni zgodilo. Industrija Unije je zdaj manj dobičkonosna, kot je bila leta 2009, ter je zaradi uvoza iz Argentine in Indonezije, ki nelojalno niža prodajne cene Unije, izgubila tudi tržni delež, ki ga je imela leta 2009. Izkoriščenost zmogljivosti se je kljub rasti potrošnje v Uniji zmanjšala. Okrevanja od preteklega dampinga očitno ni bilo.
(110)
Stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji so navedene zgoraj v oddelku dampinga. Pri enem proizvajalcu izvozniku v Indoneziji, ki je predstavljal nizko raven uvoza iz Indonezije, damping ni bil ugotovljen. Vendar je bil za preostale proizvajalce izvoznike v Indoneziji in vse proizvajalce izvoznike v Argentini ugotovljen damping biodizla na trgu Unije. Poleg tega vpliva dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevnih dveh držav ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
8. Mikroekonomski kazalci
8.1. Povprečne cene na enoto, stroški na enoto in stroški plač
Razpredelnica 7
2009
2010
2011
OP
Cena na enoto (EUR na tono)
797
845
1 096
1 097
Indeks 2009 = 100
100
106
137
138
Stroški na enoto (EUR na tono)
760
839
1 089
1 116
Indeks 2009 = 100
100
110
143
147
Stroški plač v EUR/EPDČ
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks 2009 = 100
100
111
108
106
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(111)
Čeprav je v obravnavanem obdobju industrija Unije lahko povišala prodajno ceno, so se stroški proizvodnje zaradi slabega pridelka oljne ogrščice leta 2011 povečali v takšnem obsegu, da jih s povišanjem prodajne cene ni bilo mogoče pokriti. Zaradi davčnih ureditev, ki veljajo v Argentini in Indoneziji, uvažanje alternativnih surovin iz teh držav za industrijo Unije ni bilo gospodarno in je zato morala uvažati biodizel kot končni izdelek, da bi preprečila povečanje stroškov in s tem zmanjšala splošne izgube.
(112)
Hkrati so se stroški plač vzorčenih družb v obravnavanem obdobju povečali, zaradi česar so družbe prav tako iskale načine za zmanjšanje splošnega bremena stroškov.
8.2. Zaloge
Razpredelnica 8
2009
2010
2011
OP
Zaloge (v tonah)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks 2009 = 100
100
117
121
138
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(113)
V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 40 %. Do navedenega povečanja zalog je prišlo v celotnem analiziranem obdobju. Vendar imajo podatki v zvezi z zalogami za oceno gospodarskega položaja industrije Unije le omejeno vrednost, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je le približno 3 mesece).
8.3. Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
Razpredelnica 9
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Naložbe v 1 000 EUR
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks 2009 = 100
100
83
79
75
Donosnost naložb
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Denarni tok v 1 000 EUR
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks 2009 = 100
100
-20
9
10
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(114)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila ugotovljena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije znatno zmanjšala, in sicer s 3,5 % na -2,5 %.
(115)
Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo biodizla se je v zadevnem obdobju zmanjšala, kar pomeni, da se je količina razpoložljivih virov za take naložbe zmanjšala skupaj s tržnim deležem proizvajalcev Unije, čeprav so vzorčeni proizvajalci še vedno lahko vlagali v proizvodnjo biodizla.
(116)
Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Unije, ki izraža njihov rezultat pred obdavčitvijo kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Navedeno zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije v obdobju preiskave.
(117)
Denarni tok, ki pomeni sposobnost industrije, da samofinancira svoje dejavnosti, se je v analiziranem obdobju znatno zmanjšal, kar je kazalo na težave vzorčenih družb pri konkuriranju dampinškemu uvozu iz Argentine in Indonezije.
9. Sklepna ugotovitev o škodi
(118)
Analiza preverjenih podatkov jasno kaže, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kakor je določeno v členu 3(5) osnovne uredbe. V času povečane potrošnje je izgubila tržni delež in dobičkonosnost, medtem ko se je povečal tržni delež uvoza, ki je tudi nelojalno nižal prodajne cene proizvajalcev Unije.
(119)
Drugi kazalniki prav tako kažejo na padajoč ali stabilen trend, tudi po uvedbi ukrepov proti Združenim državam Amerike in razširitvi dajatev na uvoz iz Kanade, ki se izogiba ukrepom.
(120)
Proizvajalci Unije so večino povečanih stroškov proizvodnje od leta 2010 do 2011 uspeli prenesti (+33 odstotnih točk), vendar so za to morali zmanjšati dobičkonosnost na prag dobička. Toda dodatnega povečanja stroškov od leta 2011 do OP niso uspeli prenesti zaradi povečanja cen surovin, ki predstavljajo približno 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Navedenega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Unije, kar je povzročilo izgube v OP.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(121)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bilo škodo, ki jo je dampinški uvoz s poreklom iz zadevnih držav povzročil industriji Unije, mogoče opredeliti kot znatno.
(122)
Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(123)
V obdobju preiskave se je ugotovilo, da je bila stopnja uvoza iz Indonezije v EU, ki ni predstavljal dampinga, majhna (med 2 % in 6 %). Za ves preostali obseg uvoza iz Indonezije in celoten uvoz iz Argentine se je ugotovilo, da je bil dampinški. Tudi če se od celotnega prijavljenega uvoza iz Indonezije odšteje majhna količina nedampinškega uvoza, to na opisan trend uvoza ne vpliva.
(124)
Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju znatno povečal (več kot podvojil). Zato se je znatno povečal tudi tržni delež tega uvoza, in sicer z 9,1 % leta 2009 na 18,8 % do konca OP, tj. za 10 odstotnih točk.
(125)
Hkrati je industrija Unije v obravnavanem obdobju kljub povečanju potrošnje izgubila 5,5 odstotne točke tržnega deleža.
(126)
Povprečne cene dampinškega uvoza so se med letom 2009 in OP povečale za 48 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Unije v istem obdobju. Dampinški uvoz je nelojalno nižal prodajne cene Unije, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP za Indonezijo znašala 4 %, za Argentino pa 8 %.
(127)
Pritisk, ki se je izvajal s povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Unije, je industriji Unije preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Vzorčene družbe so lahko na svoje stranke prenesle največ 38 % povišane cene, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 47 %.
(128)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz zadevnih držav, ki je nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije v OP in katerega obseg se je tudi znatno povečal, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1. Uvoz iz drugih držav
Razpredelnica 10
Druge tretje države
2009
2010
2011
OP
Uvoz skupaj (v tonah)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks 2009 = 100
100
37
23
25
Tržni delež
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks 2009 = 100
100
35
23
24
Vir:
Eurostat.
(129)
Uvoz iz tretjih držav, predvsem iz ZDA, Norveške in Južne Koreje, se je od leta 2009 do konca OP znatno zmanjšal. Padec je povzročila uvedba ukrepov za uvoz iz Združenih držav leta 2009 in preiskava proti izogibanju zoper uvoz, poslan iz Kanade, leta 2010. Glede na padec tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v času poslabšanja finančnega položaja industrije Unije je lahko uvoz iz drugih tretjih držav le zanemarljivo prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije. Torej ni mogoče sklepati, da prekinja vzročno zvezo med škodo in učinkom dampinškega uvoza.
3.2. Nedampinški uvoz iz zadevnih držav
(130)
Nedampinški uvoz iz zadevnih držav se je ugotovil le v drugi polovici leta 2011. Ker je ta uvoz potekal v kratkem obdobju in v omejenih količinah, je lahko industriji Unije povzročil le zanemarljivo količino škode ter ne more prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza.
3.3. Drugi proizvajalci Unije
(131)
Zaradi majhnega obsega proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so izključeni iz opredelitve industrije Unije, in majhnega obsega njihovega uvoza na splošno se zanje ni štelo, da industriji Unije povzročajo škodo.
3.4. Uvoz, ki ga je izvajala industrija Unije
(132)
Po trditvah združenja argentinskih proizvajalcev biodizla CARBIO je škodo industriji Unije povzročil uvoz iz Argentine in Indonezije, ki so ga izvajali proizvajalci Unije. Ta uvoz so opredelili kot samopovzročeno škodo in trdili, da se ne bi smel šteti kot vzrok za škodo zaradi ravnanja argentinskih proizvajalcev.
(133)
Iz podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, je razvidno, da so količine biodizla, ki so ga v obravnavanem obdobju uvažali iz Argentine in Indonezije, znašale do 60 % vsega uvoza iz teh držav v OP. Vendar so navedli, da je bil ta uvoz izveden zaradi samozaščite. Proizvajalci Unije so imeli od dampinških cen tega uvoza kratkoročne ugodnosti, kar jim je srednjeročno omogočilo nadaljnje poslovanje.
(134)
Uvoz biodizla po dampinških cenah s strani industrije Unije se je leta 2011 in v OP znatno povečal, tj. v času, ko je bil učinek diferencialnega izvoznega davka na biodizel in njegove surovine najbolj občuten, saj je ravno takrat uvoz surovin (sojino olje in palmovo olje) postal negospodaren v primerjavi z uvozom končnega izdelka. Davek na izvoz surovin, ki ga določa sistem diferencialnega izvoznega davka v obeh državah, je višji od davka na končni izdelek. V tekoči protisubvencijski preiskavi se bo proučilo, ali se navedeni diferencialni izvozni davek lahko šteje za subvencijo v smislu člena 2 osnovne protisubvencijske uredbe.
(135)
V nekaterih mesecih v OP je bila uvozna cena sojinega olja iz Argentine na primer višja od uvozne cene SME, zaradi česar je bil nakup sojinega olja manj gospodaren. V takih razmerah je bil nakup SME edina gospodarsko utemeljena možnost.
(136)
Če pa industrija Unije navedenih količin biodizla ne bi uvozila, bi jih uvozile trgovske družbe v Uniji, ki bi nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije in ta biodizel prodale na trgu Unije, saj ga iz teh držav že uvažajo in prodajajo nosilcem rafinerijske dejavnosti za dizel, ki konkurirajo industriji Unije. Navedeni uvoz vzročne zveze ni prekinil, zato se ta argument začasno zavrne.
3.5. Zmogljivost industrije Unije
(137)
Združenje CARBIO nadalje trdi, da je vzrok za škodo, povzročeno industriji Unije, čezmerna zmogljivost zaradi čezmerne širitve. Trdi še, da se je izkoriščenost zmogljivosti, ki je leta 2008 znašala 50 %, še naprej širila, pri tem pa ni bilo sorazmernega povečanja povpraševanja.
(138)
Ugotovljeno je, da je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju v vsej Uniji ostala nizka, pri čemer je v OP znašala le 40 %. Zato nekatere družbe niso uporabljale zmogljivosti, ki so jo namestile.
(139)
Vendar je bila izkoriščenost zmogljivosti že na začetku obravnavanega obdobja nizka in je ostala nizka v celotnem obdobju, pri čemer je bila v vzorčenih družbah tudi stabilna.
(140)
Vzorčene družbe so bile ob stabilni izkoriščenosti zmogljivosti na začetku obravnavanega obdobja dobičkonosne, na koncu pa so imele izgube. Smiselno je sklepati, da je bila manj dobičkonosna tudi celotna industrija, medtem ko je njena izkoriščenost zmogljivosti ostala stabilna. Navedeno se torej ne more obravnavati kot glavni vzrok za škodo, saj dozdevno vzročna zveza ne obstaja. Zato se ta argument začasno zavrne.
3.6. Pomanjkljiv dostop do surovin in vertikalna integracija
(141)
Združenje CARBIO tudi trdi, da industrija Unije trpi škodo zaradi pomanjkljive učinkovitosti, zlasti ker ni vertikalno integrirana in ni locirana v bližini surovin.
(142)
Ti argumenti se začasno zavrnejo. Nekatere vzorčene družbe so locirane v pristaniščih in imajo nemoten dostop do surovin, ki jih dostavijo ladje, druge vzorčene družbe pa imajo tovarne biodizla neposredno na lokaciji, kjer so njihove tovarne za proizvodnjo rastlinskega olja. Veliko proizvajalcev biodizla na jugu Evrope je lociranih v pristaniščih prav z namenom, da imajo dostop do surovin, uvoženih iz Argentine in Indonezije, ali so na lokacijah, kjer so njihove stranke (rafinerije nafte). Ker je diferencialni izvozni davek učinkoval tako, da so surovine dražje od končnega izdelka, je to vsekakor povzročilo škodo industriji Unije, saj je izdelovanje PME in SME v EU postalo gospodarsko nemogoče.
3.7. Drugi regulativni dejavniki
(143)
Združenje CARBIO se je sklicevalo tudi na nekatere regulativne dejavnike, za katere trdi, da so povzročili škodo industriji Unije, med katerimi so predlogi, ki do zdaj še niso začeli veljati. Vendar dajejo poudarek na sistem „dvojnega štetja“, ki je opisan v nadaljevanju.
(144)
Direktiva o obnovljivi energiji določa, da morajo države članice odrediti določen delež biodizla, ki ga je treba pred prodajo uporabnikom zmešati z mineralnim dizlom. Nekatere države članice so uporabile možnost določbe v direktivi o obnovljivi energiji, ki omogoča razpolovitev navedenega deleža, če je bil uporabljen biodizel pridobljen iz odpadnih olj ali uporabljenih živalskih maščob. Če zadevna država članica na primer zahteva, da se 7 % biodizla zmeša s 93 % mineralnega dizla, se v primeru biodizla iz odpadnega olja teh 7 % razpolovi na 3,5 %.
(145)
Združenje CARBIO trdi, da so pravila dvojnega štetja povzročila padec prodaje tako imenovane „prve generacije“ biodizla za 1 milijon ton v OP in da je to vzrok škode industriji Unije. Ta trditev se zavrne, saj vzorec proizvajalcev Unije vsebuje nekatere družbe, ki izdelujejo biodizel z dvojnim štetjem in katerih finančni položaj se ne razlikuje bistveno od finančnega položaja vzorčenih družb, ki biodizel pridelujejo iz deviškega rastlinskega olja. Te družbe so med preverjanjem njihovih podatkov pokazale, da je na ceno njihovega biodizla vplivala nizka cena dampinškega uvoza iz Argentine in Indonezije, saj neposredno konkurira PME in SME iz zadevnih držav.
(146)
Naveden je bil tudi argument, da industrija Unije trpi škodo, ker ne vlaga dovolj v biogoriva druge generacije, kot je na primer uporaba odpadnih olj. Ta argument je bil začasno zavrnjen, saj v Uniji ni dovolj razpoložljivega odpadnega olja, da bi se količina predelave bistveno povečala v primerjavi z obstoječo količino.
3.8. Omejitve v državah članicah
(147)
Združenje CARBIO je trdilo tudi, da ni bilo mogoče, da bi škodo industriji Unije povzročil uvoz iz zadevnih držav, saj sistemi kvot in davčne ureditve v različnih državah članicah omejujejo dostop na te trge. V združenju so tudi trdili, da so nekateri trgi v EU zaprti za SME in PME zaradi podnebnih razmer.
(148)
Res je, da sposobnost filtra („CFPP“) PME (pri +13 stopinjah Celzija) pomeni, da PME ni mogoče uporabljati v celotni Uniji, če ni mešanica z drugimi biodizli, ki zmanjšajo CFPP. Širšo uporabo SME, zlasti v poletnih mesecih, omogoča njegova CFPP pri 0 stopinjah Celzija.
(149)
Argument, da je regulativni sistem v nekaterih državah članicah vzrok za škodo industriji Unije, se je podrobno proučeval v celotnem poteku preiskave.
(150)
V nekaterih državah članicah veljajo sistemi kvot, ki določajo posebno proizvodno kvoto za družbe v zadevni državi članici ali v drugih državah članicah v celotni EU. Vendar je večina držav ugodnosti omogočila z uporabo davčnega sistema, ki se zdaj zmanjšujejo ali odpravljajo.
(151)
Francija ima na primer „ugodnost zaradi oprostitve davka“ v višini 90 EUR na tono za kvotno proizveden biodizel. Vendar je zaradi nizkih cen dampinškega uvoza biodizel pogosto ceneje uvažati kot pa ga kupiti pri industriji Unije kljub vključeni davčni ugodnosti. Na to kaže nedvomna prisotnost argentinskega uvoza na francoskem trgu.
(152)
V nekaterih državah članicah uvoz iz Argentine in Indonezije ni prisoten, bodisi zaradi podnebnih pogojev bodisi zaradi sistema kvot. Vendar je skoraj povsod v Uniji uvoz iz Argentine in Indonezije na trgu prisoten, bodisi zaradi odsotnosti sistema kvot bodisi zaradi cene, ki je nižja od vseh davčnih ugodnosti, ki jih lahko zagotovi država članica.
(153)
Ker se PME in SME v mešanici z RME ali drugim biodizlom, proizvedenim v Uniji, lahko prodata v celotni Uniji ter je uvoz prisoten v velikih količinah in po dampinških cenah tudi v državah članicah z veljavnim sistemom davčnih ugodnosti, se ta argument začasno zavrne, saj obstoječi sistemi kvot in davčne ureditve ne morejo prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza.
4. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(154)
Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP nelojalno zniževal cene industrije Unije.
(155)
Podatki kažejo, da se ob povečanju obsega nizkocenovnega uvoza iz zadevnih držav gospodarski položaj industrije Unije znatno poslabša.
(156)
Navedena analiza ustrezno opredeljuje in ločuje učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Na podlagi te analize se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
(157)
Znani dejavniki, ki niso dampinški uvoz, so bili ocenjeni v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe, pri čemer ni bilo dokazov, da so prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
(158)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov.
1. Interes industrije Unije
(159)
Kot je bilo že navedeno, je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav. Brez ukrepov bi se negativni trend v zvezi s finančnim položajem industrije Unije najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Unije je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti, in sicer s +3 % leta 2009 na -2,5 % do konca OP. Vsako nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi povzročilo zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Uniji.
(160)
Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativni trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Unije je posledica njenega težkega položaja pri konkuriranju poceni dampinškemu uvozu s poreklom iz zadevnih držav in davčne ureditve v zvezi z izvozom v obeh državah, ki znižuje ceno, po kateri se SME in PME uvažata na trg Unije, hkrati pa povečuje ceno surovin. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije verjetno omogočila povečanje dobičkonosnosti do stopenj, ki so potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo.
(161)
Ukrepi bi morali industriji Unije omogočiti, da začne okrevati od škodljivega dampinga, ugotovljenega v preiskavi.
2. Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Uniji
(162)
Nepovezani uvozniki/trgovci v Uniji so bili pozvani, da se javijo Komisiji. Vendar noben uvoznik ni sodeloval pri preiskavi.
(163)
Ker od nepovezanih uvoznikov ali trgovcev ni bilo podatkov, tudi ni bilo dokazov, da bi bila uvedba ukrepov dejansko v nasprotju z interesi teh strani.
3. Interes uporabnikov in potrošnikov
(164)
Na začetku preiskave so bili vsem znanim družbam uporabnicam, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, poslani vprašalniki.
(165)
Trije uporabniki biodizla so poslali izpolnjen uporabniški vprašalnik, vendar so navedli, da je bil biodizel zelo majhen del njihove splošne poslovne dejavnosti. Navedli so, da ker bi bili zakonsko obvezani k nakupu biodizla in če bi se z dajatvijo, kot je bilo že navedeno, povečala cena biodizla, bi se ta samodejno prenesla na njihove stranke.
(166)
Ker je količina razpoložljivih informacij omejena, bi morala imeti uvedba ukrepov izredno omejen učinek na končnega potrošnika, saj je odstotek biodizla v mešanici z mineralnim biodizlom, ki ga kupijo na bencinski črpalki, majhen. Nobenega dokaza ni bilo, da bi bila uvedba ukrepov v očitnem nasprotju z interesi uporabnikov ali potrošnikov.
4. Interes dobaviteljev surovin
(167)
Združenje dobaviteljev surovin FEDIOL (združenje, ki zastopa evropsko industrijo rastlinskega olja in beljakovin v Evropi) je vrnilo izpolnjen vprašalnik, poslan dobaviteljem surovin. Navedli so, da se je zaradi uvoza iz zadevnih držav zmanjšalo povpraševanje po olju iz oljne ogrščice v celotni Uniji, pri čemer se je povpraševanje med letoma 2009 in 2011 zmanjšalo za več kot 1 milijon ton.
(168)
Menijo, da bo imela uvedba ukrepov pozitiven učinek na dobavno industrijo v EU, saj se bo izkoriščenost zmogljivosti povečala. Vsakršno povečanje povpraševanja po olju iz oljne ogrščice bi na ta način prispevalo k sektorju krmnih mešanic, saj gre za ostanek od proizvodnje olja iz oljne ogrščice, in kmetijskemu sektorju v EU kot proizvajalcu oljne ogrščice.
(169)
Prejeti dokazi torej kažejo, da bi bila uvedba ukrepov v interesu dobaviteljev surovin v Uniji.
5. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(170)
Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije bi bila nedvomno v interesu industrije Unije. Industriji Unije bi omogočila, da raste in začne okrevati od škode, ki ji jo je povzročil dampinški uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Unije še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi prenehalo poslovati. Čeprav v zvezi z uporabniki in uvozniki ni bilo mogoče izpeljati jasnih sklepov, bi uvedba ukrepov morala biti v interesu dobaviteljev surovin.
(171)
Ni utemeljenih razlogov za to, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije nedvomno v nasprotju z interesom industrije Unije.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(172)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej škodoval industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(173)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, pri čemer se niso presegle.
(174)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.
(175)
V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička, ki znaša 15 % prihodka od prodaje, obravnavala kot ustrezna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega dampinga na podlagi ugotovitev prejšnje preiskave v zvezi z uvozom iz Združenih držav Amerike, kjer je veljala za zadostno stopnjo za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to industrijo.
(176)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček ali izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička.
(177)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, kot je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v OP prodali na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(178)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v skladu s pravilom nižje dajatve, tj. nižje od izračunanih stopenj dampinga ali škode.
(179)
Stopnje protidampinške dajatve so bile ugotovljene s primerjanjem stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Stopnje začasne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Država
Družba
Začasna stopnja dampinga
Začasna stopnja škode
Stopnja začasne protidampinške dajatve
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Druge sodelujoče družbe
7,9 %
31 %
7,9 %
Vse ostale družbe
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Druge sodelujoče družbe
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Vse ostale družbe
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Ker bo protidampinška dajatev veljala tudi za mešanice, ki vključujejo biodizel (sorazmerno z njihovo vsebnostjo masnega deleža biodizla), in za čisti biodizel, bo za pravilno izvajanje dajatve s strani carinskih organov držav članic natančneje in ustrezneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v eurih na tono teže in se uporabi za uvožen čisti biodizel ali delež biodizla v mešanem izdelku.
(181)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe po ugotovitvah v preiskavi. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožen zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(182)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(183)
Komisija je z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 odredila registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav. To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. V tej fazi postopka ni mogoče sprejeti nobene odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.
H. KONČNA DOLOČBA
(184)
V interesu dobrega upravljanja lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku enega meseca od objave te uredbe. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in jih je za dokončno določitev ukrepov mogoče ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskih plinskih olj, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 in1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 in 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 in 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 in 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 in 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 in 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 in 3824909704), 3826 00 10 in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 in 3826009030), ter s poreklom iz Argentine in Indonezije.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Država
Družba
Stopnja protidampinške dajatve,
EUR/tono neto teže
Dodatna oznaka TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Druge sodelujoče družbe:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Vse ostale družbe
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Druge sodelujoče družbe:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Vse ostale družbe
83,84
B999
3. Stopnja protidampinške dajatve za mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.
4. Kadar se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93 (9), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
5. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Evropski uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.
6. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
1. Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (EU) št. 79/2013.
2. Zbrani podatki o izdelkih, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti morebitnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 27. maja 2013