РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 897/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 август 2014 година
за определяне на специални разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, финансирани по Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски инструмент за съседство
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за създаване на Европейски инструмент за съседство (1), и по-специално член 12 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2014 г. за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност (2), и по-специално член 6, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
Един от аспектите на Регламент (ЕС) № 232/2014 е свързан със сътрудничеството, от една страна, между една или повече държави - членки на Европейския съюз и, от друга страна, една или повече партньорски държави, посочени в приложение I, и/или Руската федерация, което се осъществява по протежението на общата им част от външната граница на Съюза с цел засилване на трансграничното сътрудничество („ТГС“).
(2)
С Регламент (ЕС) № 236/2014 се определят правилата за изпълнението на помощ, които са общи за всички инструменти за външна дейност.
(3)
В Регламент (ЕС) № 232/2014 се предвижда приемането на правила за изпълнение, с които се определят специални разпоредби за изпълнението на програмите за трансгранично сътрудничество. Тези правила съдържат inter alia разпоредби относно: процента и методите на съфинансиране; съдържанието, подготовката, изменението и приключването на съвместни оперативни програми; ролята и функцията на програмните структури, включително техния статус, конкретна насоченост, отчетност и отговорност, описание на системите за управление и контрол и условия за техническото и финансовото управление на подкрепата от Съюза; процедурите за възстановяване на средства във всички участващи държави; мониторинга и оценката; осигуряването на видимост и информационните дейности; споделеното и непрякото управление.
(4)
В програмния документ, предвиден в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014, се определят стратегическите цели, които трябва да бъдат постигнати чрез трансгранично сътрудничество, както и тематичните цели и очакваните индикативни резултати от това сътрудничество и в него се съдържа списъкът на съвместните оперативни програми, които трябва да бъдат създадени.
(5)
Трансграничното сътрудничество следва да се осъществява чрез многогодишни съвместни оперативни програми, които обхващат сътрудничество по граница или група граници и включват многогодишни приоритети, които имат последователен набор от тематични цели и които могат да бъдат изпълнени с подкрепата от Съюза.
(6)
Необходимо е да бъдат изготвени правила за изпълнение, които съдържат подробни разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, финансирани по Регламент (ЕС) № 232/2014, и едновременно с това дават възможност на участващите държави да проявят известна гъвкавост по отношение на подробните договорености относно организирането и изпълнението на конкретните програми, като се отчитат особеностите на всяка програма. Въз основа на този принцип и в съответствие с настоящия регламент участващите държави следва да представят съвместно предложения за съвместни оперативни програми за приемане от Комисията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014.
(7)
Като се има предвид, че всички участващи държави трябва да участват в програмните структури за вземане на решения, а задачите по изпълнението обикновено се възлагат на управляващ орган в държава членка, са необходими правила, уреждащи организационната структура, която изпълнява функциите на управляващ орган, и разделението на функциите между всички органи, които са част от програмните структури, както и в рамките на всеки такъв орган.
(8)
Въз основа на опита, натрупан през програмния период 2007-2013 г., Комисията няма да носи автоматично крайната отговорност за възстановяването на средства в партньорските държави. Поради това в правилата за изпълнение са включени нови разпоредби, с които се дават по-големи отговорности на участващите държави по отношение на управлението, контрола и одита. Програмите трябва да определят свои системи за управление и контрол въз основа на тези правила. Партньорските държави трябва да оказват съдействие на управляващите органи при изпълнението на програмите, като създадат национални органи, контактни точки за контрол и група одитори.
(9)
В съответствие с член 10, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 232/2014, при необходимост, между участващите държави и управляващия орган се подписват споразумения, съдържащи разпоредби, които не са включени в споразуменията за финансиране, подписани с партньорските държави или Руската федерация.
(10)
Въз основа на опита, натрупан през програмния период 2007-2013 г., процедурите и правилата за отпускане на безвъзмездни средства, разработени от Комисията за външните дейности, вече няма да бъдат задължителни. При програмите следва да се разреши прилагането на процедури, разработени от участващите държави, при положение че се спазват някои стандарти, посочени в настоящия регламент.
(11)
В съответствие с член 7, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 232/2014 финансирането по настоящия регламент може да бъде обединено с финансиране по съответни други регламенти на Съюза. Това ще даде възможност за прехвърляне на финансиране от Регламент (ЕС) № 232/2014 към програми, финансирани по Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3). Еквивалентно правило съществува в Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (4) във връзка с прехвърлянето на финансиране към Регламент (ЕС) № 232/2014, за да се обезпечи участието на бенефициерите по Регламент (ЕС) № 232/2014 в програмите за трансгранично сътрудничество, които са предмет на този регламент. Тези нови правила ще опростят процедурите за управление, свързани с участието на тези държави в програмите.
(12)
Тъй като програмите обикновено се изпълняват чрез споделено управление, системите за управление и контрол следва да отговарят на правилата на Съюза, по-специално Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5) и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (6), както и на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета (7). Комисията следва да гарантира, че по време на изпълнението на програмите финансовите средства на Съюза се използват съгласно приложимите правила.
(13)
Тези мерки са в съответствие със становището на комитета, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014.
(14)
За да се даде възможност за навременно програмиране и изпълнение на програмите, настоящият регламент следва да влезе в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят подробни разпоредби за изпълнението на програми за трансгранично сътрудничество, както е посочено в член 12 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„програма“ означава съвместна оперативна програма по смисъла на член 10 от Регламент (ЕС) № 232/2014;
б)
„участващи държави“ означава всички държави членки, партньорските държави по ТГС и всяка държава от Европейското икономическо пространство, която участва в програма;
в)
„програмен документ“ означава документът, който е посочен в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и който определя стратегическите цели, списъка на програмите, индикативните многогодишни разпределения на средства за всяка програма и допустимостта по географски признак на програмите;
г)
„програмна област“ означава основни региони, съседни региони, главните социални, икономически или културни центрове и териториалните единици, посочени съответно в член 8, параграфи 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014;
д)
„основни региони“ означава териториалните единици, посочени в член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 232/2014, и граничните райони в географски единици по Инструмента за предприсъединителна помощ и в държави от Европейското икономическо пространство, както е определено в програмния документ;
е)
„съседни региони“ означава териториалните единици, посочени в член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 232/2014, и териториалните единици, съседни на основни региони в географски субекти по Инструмента за предприсъединителна помощ и в държави от Европейското икономическо пространство;
ж)
„съвместен комитет за мониторинг“ означава съвместният комитет, който отговаря за мониторинга на изпълнението на програмата;
з)
„управляващ орган“ означава органът или структурата, определени от участващите държави като отговарящи за управлението на програмата;
и)
„национален орган“ означава субектът, определен от всяка участваща държава, който носи крайната отговорност за оказването на подкрепа на управляващия орган при изпълнението на програмата на територията на участващата държава;
й)
„съвместен технически секретариат“ означава структурата, създадена от участващите държави, за да оказва съдействие на органите на програмата;
к)
„финансови инструменти“ означава мерки на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства;
л)
„партньорски държави по ТГС“ означава държавите и териториите, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014, Руската федерация и бенефициерите, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 231/2014, при наличието на съфинансиране съгласно този регламент;
м)
„нередности“ означава всяко нарушение на споразумение за финансиране, договор или приложимо право, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в изпълнението на програмата, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза;
н)
„финансово участие на Съюза“ означава частта от допустимите разходи по програмата или проекта, която се финансира от Съюза;
о)
„договор“ означава договор за обществена поръчка или договор за безвъзмездни средства, сключен в рамките на програма;
п)
„големи инфраструктурни проекти“ означава проекти, включващи набор от строителни работи, дейности или услуги, с които се цели изпълнението на точно определена неделима задача, чрез която се преследват ясно определени цели от общ интерес с оглед на осъществяването на инвестиции, които имат трансгранично въздействие и ползи и при които от бюджета са заделени най-малко 2,5 милиона евро за придобиването на инфраструктура;
р)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите проекти бенефициери;
с)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
т)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписан договор за безвъзмездни средства;
у)
„счетоводна година“ означава периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 септември 2024 г. Когато става въпрос за непряко управление с международна организация по смисъла на член 80, счетоводната година е финансовата година;
ф)
„финансова година“ означава периодът от 1 януари до 31 декември.
ВТОРА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ОБЩА РАМКА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА 1
Програми
Член 3
Подготовка
Всяка програма се подготвя чрез общо споразумение между всички участващи държави в съответствие с Регламент (ЕС) № 232/2014, програмния документ и настоящия регламент.
Член 4
Съдържание
Всяка програма съдържа по-специално следната информация:
1.
Въведение: кратко описание на стъпките за подготвянето на програмата, включително информация относно консултациите и действията, предприети за включването на участващите държави и други заинтересовани страни в подготвянето на програмата.
2.
Описание на програмната област:
а)
основни региони: списък на допустимите териториални единици, както е посочено в програмния документ, и, когато е приложимо, разширяване на допустимостта в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014 и в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ;
б)
съседни региони, когато е приложимо: списък на съседните региони, обосновка на включването им в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ, и определените от участващите държави условия за тяхното участие в програмата;
в)
главни социални, икономически или културни центрове, посочени в член 8, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 232/2014, когато е приложимо: списък на центровете, подредени по приоритет, обосновка на включването им в съответствие с изискванията, посочени в програмния документ, и условията за тяхното участие в програмата, за които са взели решение участващите държави;
г)
карта на програмната област, на която е отбелязано наименованието на всяка териториална единица и, когато е приложимо, се прави разлика между териториалните единици, посочени в букви а), б) и в);
д)
в допълнение към описанието на програмната област, когато е приложимо, в програмата се посочва намерението да се използва член 10, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 232/2014 при условията, посочени в програмния документ.
3.
Стратегия на програмата:
а)
описание на стратегията на програмата, включително избора на тематични цели и съответни приоритети съгласно разпоредбите на програмния документ;
б)
обосновка на избраната стратегия, която се основава на:
-
анализ на социално-икономическото положение и на екологичната обстановка в програмната област от гледна точка на силните страни и слабостите и потребностите в средносрочен план, произтичащи от този анализ.
-
описание на заключенията, направени вследствие на предишен опит от трансгранични програми;
-
въз основа на по-широка консултация със заинтересованите страни, информация относно съгласуваността с други, финансирани от Съюза програми в съответните държави и региони и анализ на съгласуваността с националните и регионалните стратегии и политики;
-
анализ на риска и мерки за намаляването му;
в)
описание на обективно проверими показатели, по-специално:
-
очакваните резултати за всеки приоритет и съответните показатели за резултатите с базова стойност и целева стойност;
-
показатели за крайните продукти за всеки приоритет, включително количествено изразена целева стойност, които се очаква да допринесат за резултатите;
г)
описание на начините, по които ще бъдат засегнати следните междусекторни теми, когато това е приложимо: демокрация и права на човека, устойчивост на околната среда, равенство на половете и ХИВ/СПИН.
4.
Структури и назначаване на компетентните органи и структурите за управление:
а)
състава и задачите на Съвместния комитет за мониторинг;
б)
управляващия орган и процедурата по определянето му;
в)
националните органи на всички участващи държави, по-специално органа във всяка участваща държава, посочен в членове 20 и 31, и когато е приложимо, структурите за оказване на подкрепа, различни от посочените в букви д) и е);
г)
процедурата за създаване на съвместния технически секретариат и филиали и задачи, когато това е приложимо;
д)
одитния орган и членовете на групата одитори;
е)
структурата или структурите, определени за контактни точки за контрол във всички участващи държави, и нейните/техните задачи съгласно член 32;
5.
Изпълнение на програмата:
а)
кратко описание на системите за управление и контрол в съответствие с член 30;
б)
график за изпълнението на програмата;
в)
описание на процедурите за подбор на проекти в съответствие с член 30;
г)
описание на естеството на подкрепата по приоритет в съответствие с член 38, включително списък на проектите, които трябва да бъдат подбрани чрез процедура за пряко възлагане или участие във финансови инструменти. Описанието съдържа също така индикативен график за подбора на проекти, които ще бъдат финансирани в съответствие с член 41;
д)
описание на предвиденото използване на техническа помощ и приложимите процедури за възлагане на договори;
е)
описание на системите за мониторинг и оценка заедно с индикативен план за извършването на мониторинг и оценка през целия период на изпълнение на програмата;
ж)
комуникационната стратегия за целия програмен период и индикативен план за информационните и комуникационните дейности за първата година;
з)
информация относно изпълнението на регулаторните изисквания, определени в Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8);
и)
индикативен финансов план, съдържащ две таблици (без да се прави разделение по участваща държава):
-
таблица, в която за всяка тематична цел и техническа помощ се посочват годишните предварителни бюджетни задължения и плащания, за които е предвидена подкрепа от Съюза. Бюджетните кредити за първата година съдържат разходите за подготвителни действия съгласно член 16;
-
таблица, в която за всяка тематична цел и техническа помощ се посочват предварителният размер на бюджетните кредити на подкрепата от Съюза и съфинансирането за целия програмен период;
й)
правила относно допустимоста на разходите, посочени в членове 48 и 49;
к)
разпределението на отговорностите между участващите държави в съответствие с член 74;
л)
правилата относно трансфера, използването и мониторинга на съфинансирането;
м)
описание на информационните системи за предаване и обмен на компютризирани данни между управляващия орган и Комисията;
н)
езика/езиците, приет/приети от програмата в съответствие с член 7.
Член 5
Приемане
1. В срок до една година от одобрението на програмния документ участващите държави съвместно представят на Комисията предложение за програма, съдържащо всички елементи, посочени в член 4. Участващите държави потвърждават в писмен вид, че са съгласни със съдържанието на програмата, преди тя да бъде представена на Комисията.
2. Комисията проверява дали програмата съдържа всички елементи, посочени в член 4. Комисията прави оценка на съгласуваността на програмата с Регламент (ЕС) № 232/2014, с програмния документ, с настоящия регламент и с друго съответно законодателство на Съюза. Оценката засяга по-специално:
а)
качеството на анализа, неговата съгласуваност с предлаганите приоритети и с други финансирани от Съюза програми;
б)
точността на финансовия план;
в)
съответствието с Директива 2001/42/ЕО.
3. В срок до три месеца от датата на представяне на програмата Комисията представя коментарите си и иска да бъдат внесени необходимите изменения. В срок до два месеца от искането на Комисията участващите държави предоставят цялата необходима информация. В срок до шест месеца от датата на представяне на програмата Комисията я одобрява, при условие че всички нейни коментари са били надлежно взети предвид. Комисията може да удължи тези срокове в зависимост от естеството на исканите изменения.
4. Всяка програма се приема с решение на Комисията за целия програмен период в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 232/2014.
Член 6
Адаптиране и изменение
1. Адаптиране на програмата, което не засяга значително нейното естество и цели, се смята за несъществено. По-специално:
а)
кумулативни промени, възлизащи на не повече от 20 % от първоначално предвиденото финансово участие на Съюза за всяка тематична цел или техническа помощ, или изменения съгласно параграф 2, свързани с прехвърляне между тематични цели или от техническа помощ към тематични цели;
б)
кумулативни промени, възлизащи на не повече от 20 % от първоначално предвиденото финансово участие на Съюза за всяка тематична цел, или изменения съгласно параграф 2, свързани с прехвърляне от тематични цели към техническа помощ.
Посочените в буква а) промени във финансовия план на програмата могат да бъдат направени директно от управляващия орган с предварителното съгласие на Съвместния комитет за мониторинг. Управляващият орган уведомява Комисията за всяка от тези промени най-късно в следващия годишен доклад и предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация.
В случая на посочените в буква б) промени управляващият орган трябва да потърси предварителното съгласие както на Съвместния комитет за мониторинг, така и на Комисията.
2. В отговор на обосновано искане от Съвместния комитет за мониторинг или по инициатива на Комисията, след като е провела консултации със Съвместния комитет за мониторинг, програмите могат да бъдат изменени вследствие на едно от следните:
а)
преразглеждане на програмния документ;
б)
съществени социално-икономически промени или значителни промени в програмната област;
в)
трудности при изпълнението;
г)
промени във финансовия план, надхвърлящи маржа на гъвкавост, посочен в параграф 1, или промяна, която засяга значително естеството и целите на програмата;
д)
одити, мониторинг и оценки.
3. Исканията за изменение на програми са надлежно обосновани и отразяват очакваното въздействие от промените в програмата.
4. Комисията прави оценка на информацията, предоставена в съответствие с параграфи 2 и 3. Ако Комисията има коментари, управляващият орган ѝ представя цялата необходима допълнителна информация. В срок до пет месеца от представянето на искането за изменение Комисията го одобрява, при условие че всички нейни коментари са били надлежно взети предвид.
5. Всяко изменение на програма в случаите, посочени в параграф 2 или в член 66, параграф 5, се приема с решение на Комисията и може да наложи изменение на посочените в членове 8 и 9 споразумения за финансиране.
Член 7
Използване на езици
1. Всяка програма използва един или повече официални езика на Съюза като работни езици. Освен това участващите държави могат да вземат решение да използват като работни езици други езици, които не са официални за Съюза. Изборът на работен език или работни езици се описва в програмата съгласно член 4.
2. За да се вземе под внимание партньорският характер на програмите, бенефициерите могат да представят на управляващия орган документи относно своя проект на националния си език, при условие че тази възможност е изрично посочена в програмата и че съвместният комитет за мониторинг осигури чрез управляващия орган устния и писмения превод, които може да се окажат необходими.
3. Разходите за устен и писмен превод за всички езици, избрани от програмата, се поемат от бюджета за техническа помощ на равнище програма или от бюджета за всеки отделен проект на равнище проект.
ГЛАВА 2
Споразумения за финансиране
Член 8
Споразумения за финансиране с партньорските държави по ТГС
1. Комисията сключва споразумения за финансиране с всяка от партньорските държави по ТГС. Споразумения за финансиране могат да бъдат подписани също така от останалите участващи държави и от управляващия орган или от държавата, в която е установен управляващият орган.
2. Споразуменията за финансиране се подписват не по-късно от края на годината, която следва годината на решението на Комисията за приемане на програмата. Независимо от това, когато дадена програма обхваща повече от една партньорска държава по ТГС, всички страни подписват поне едно споразумение за финансиране преди тази дата. Останалите партньорски държави по ТГС могат да подпишат своите съответни споразумения за финансиране след това. До влизането в сила на споразумението за финансиране външният компонент на програмата със съответната партньорска държава по ТГС, не може да бъде стартиран. Когато дадена програма се съфинансира съгласно Регламент (ЕС) № 231/2014 и обхваща повече от една партньорска държава по ТГС, всички страни подписват поне едно споразумение за финансиране с участваща партньорска държава от списъка в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014 или с Руската федерация не по-късно от края на годината, която следва годината на решението на Комисията за приемане на програмата.
Член 9
Споразумения за финансиране с партньорските държави по ТГС, в които се предвижда съфинансиране
1. Когато съфинансиране от партньорска държава по ТГС се прехвърли на управляващия орган, посоченото в член 8 споразумение за финансиране се подписва също така от другите участващи държави членки и партньорски държави по ТГС и от управляващия орган или от държавата, в която е установен управляващият орган.
2. Това споразумение за финансиране съдържа разпоредби относно съфинансирането от партньорската държава по ТГС, свързани с:
а)
размера;
б)
предвиденото използване и условията за използване, включително условията за кандидатстване;
в)
реда и условията за извършване на плащанията;
г)
финансовото управление;
д)
воденето на отчетност;
е)
задълженията за докладване;
ж)
проверки и контрол;
з)
нередности и възстановяване на средства.
ГЛАВА 3
Други споразумения или меморандуми за разбирателство
Член 10
Съдържание
Управляващият орган може да сключва с участващите държави меморандуми за разбирателство или други споразумения, които съдържат разпоредби относно дадена програма, по-специално относно национално съфинансиране, конкретни финансови отговорности, одити и възстановяване на средства.
Съдържанието на тези меморандуми за разбирателство или други споразумения трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и с разпоредбите на споразумението или споразуменията за финансиране.
ГЛАВА 4
Изпълнение
Член 11
Методи на изпълнение
Програмите се изпълняват обикновено чрез споделено управление с държави членки в съответствие с член 59 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Участващите държави могат да предложат изпълнение чрез непряко управление от страна на партньорската държава по ТГС или на международна организация в съответствие с член 60 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Програмите, изпълнявани чрез непряко управление, са уредени в трета част от настоящия регламент.
ДЯЛ II
СЪФИНАНСИРАНЕ
Член 12
Процент на съфинансиране
1. Съфинансирането възлиза на най-малко 10 % от финансовото участие на Съюза.
2. По възможност съфинансирането се разпределя равномерно през целия срок на програмата, за да се гарантира, че до края на програмата ще бъде постигната минималната цел от 10 %.
3. Предоставената по програмата помощ е в съответствие с приложимите правила на Съюза относно държавната помощ по смисъла на член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 13
Източници на съфинансиране
1. Съфинансирането се осигурява от източници, различни от Съюза.
2. За всяка програма участващите държави имат правото свободно да определят източника, размера и разпределението на съфинансирането.
3. Ако партньорска държава по ТГС реши да прехвърли съфинансирането си на управляващия орган, договореностите относно предоставянето, използването и мониторинга на съфинансирането се определят в споразумението за финансиране, посочено в член 9, и, когато е приложимо, в споразуменията, посочени в член 10.
4. Във всички останали случаи договореностите относно съфинансирането могат да се определят в споразуменията, посочени в член 10.
Член 14
Непарично участие
1. Всяко безплатно предоставяне на нефинансови ресурси от трета страна се смята за непарично участие на равнище програма или проект. Разходите за персонала, работещ по проект или програма, не се смятат за непарично участие, но могат да се смятат за част от минималното съфинансиране от 10 %, посочено в член 12, когато се заплащат от бенефициерите или от участващите държави.
2. Непаричното участие не е допустим разход и не може да се смята за част от минималното съфинансиране от 10 %, посочено в член 12.
ДЯЛ III
ПЕРИОД НА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 15
Период на изпълнение
Периодът на изпълнение на всяка програма започва най-рано на датата на приемане на програмата от Комисията и най-късно на 31 декември 2024 г.
Член 16
Начален етап на програмата
1. При споделено управление програмата започва в участващите държави членки при получаване на нотификацията, посочена в член 25, параграф 4, с което Комисията информира, че не възнамерява да изиска посочените в този член документи или че няма коментари. Участващите държави могат да започнат подготвителните действия, необходими за създаването на системите за управление и контрол, по-рано. Свързаните с това разходи са допустими в съответствие с член 36.
2. При непрякото управление, посочено в членове 80 и 82, програмата започва в участващите държави членки след влизането в сила на споразумението, с което задачите по изпълнението на бюджета се възлагат на международна организация или на партньорска държава по ТГС.
3. Освен това могат да бъдат предприети следните допълнителни подготвителни действия, необходими за започването на програмата:
а)
създаване на управляващия орган и, когато е приложимо, на съвместния технически секретариат;
б)
провеждане на първите заседания на съвместния комитет за мониторинг, в който участват също представители на партньорските държави по ТГС, които все още не са подписали споразумение за финансиране или в които споразумението за финансиране все още не е влязло в сила;
в)
подготвяне и стартиране на процедурите за подбор на проекти и възлагане на договори с клауза за спиране, обвързана с влизането в сила на споразуменията за финансиране.
4. В очакване на влизането в сила на съответните споразумения за финансиране могат да бъдат започнати единствено подготвителните действия, посочени в параграфи 1 и 3, със съответната партньорска държава по ТГС.
Член 17
Преустановяване на програмата
1. Когато нито една от партньорските държави по ТГС не е подписала съответното споразумение за финансиране преди посочената в член 8, параграф 2 дата, програмата се преустановява.
Годишните траншове от Европейския фонд за регионално развитие, които са вече поети като задължения, продължават да са достъпни за своя нормален жизнен цикъл, но могат да се използват само за дейности, които се извършват изцяло в съответните държави членки и за които са сключени договори преди решението на Комисията за преустановяване. Управляващият орган предава на Комисията окончателния доклад в тримесечен срок след приключването на договорите и Комисията действа в съответствие с параграфи 2 и 3.
2. Когато програмата не може да бъде изпълнена поради проблеми, възникнали в отношенията между участващите държави, и в други надлежно обосновани случаи, Комисията може да реши да преустанови програмата преди крайния срок за изпълнение по искане на съвместния комитет за мониторинг или по своя инициатива след консултация със съвместния комитет за мониторинг.
3. При преустановяване на програмата управляващият орган представя окончателния доклад в шестмесечен срок от решението на Комисията. След уравняване на предишните плащания за предварително финансиране Комисията плаща окончателното салдо или, когато е приложимо, издава нареждане за възстановяване на средства. Освен това Комисията отменя салдото на поетите задължения.
Като алтернатива може да бъде взето решение за намаляване на бюджетните средства за програмата в съответствие с член 6, параграф 2, буква в).
4. В случаите, посочени в параграфи 1 и 2, подкрепата от Европейския фонд за регионално развитие, която представлява годишни траншове, за които все още не са поети задължения, или годишни траншове, за които са били поети и впоследствие отменени задължения изцяло или отчасти в рамките на същата бюджетна година, и която не е била преразпределена към друга програма от същата категория програми за външно сътрудничество, се разпределя към вътрешните програми за трансгранично сътрудничество в съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) № 1299/2013.
Подкрепата съгласно Регламент (ЕС) № 232/2014, която представлява годишни траншове за които все още не са поети задължения, или годишни траншове, за които са били поети и впоследствие отменени задължения изцяло или отчасти в рамките на същата бюджетна година, се използва за финансирането на други програми или проекти, допустими съгласно Регламент (ЕС) № 232/2014.
Член 18
Проекти
1. Договорите за големи инфраструктурни проекти, подбрани чрез процедура за пряко възлагане, се подписват и участието във финансовите инструменти се осигурява преди 30 юни 2019 г.
2. Всички други договори се подписват преди 31 декември 2021 г.
3. Всички дейности по проекта, финансирани от програмата, приключват най-късно на 31 декември 2022 г.
Член 19
Приключване на програмата
1. Между 1 януари 2023 г. и 30 септември 2024 г. могат да се извършват единствено дейности, свързани с приключването на програмата.
2. Дадена програма се смята за приключена, когато:
а)
всички договори, сключени по програмата, са приключили;
б)
окончателното сладо е било платено или възстановено;
в)
оставащите бюджетни кредити са били отменени от Комисията.
3. Приключването на програмата не засяга правото на Комисията да направи на по-късен етап финансови корекции по отношение на управляващия орган или бенефициерите, ако окончателният размер на програмата или проектите трябва да бъде адаптиран в резултат на контрол или одит, извършен след датата на приключването.
ДЯЛ IV
ПРОГРАМНИ СТРУКТУРИ
Член 20
Назначаване на органи и управленски структури
1. Участващите държави избират за управляващ орган национален, регионален или местен публичен орган или структура или частноправна структура със задача за публична услуга. Един и същ управляващ орган може да бъде избран за повече от една програма.
2. Участващите държави определят национален, регионален или местен публичен орган или структура, функционално независим/а от управляващия орган, за единствен одитен орган. Одитният орган се намира в държавата членка, в която е установен управляващият орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за повече от една програма.
3. Едно или повече междинни звена могат да бъдат определени да изпълняват определени задачи на управляващия орган на негова отговорност. Съответните договорености между управляващия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма. Междинното звено гарантира платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и своя административен и финансов капацитет.
4. Участващите държави определят в системите за управление и контрол и, когато е приложимо, в споразуменията за финансиране, посочени в членове 8 и 9, и/или в споразуменията, посочени в член 10, правилата, уреждащи техните отношения с управляващия орган и одитния орган, отношенията между тези органи и отношенията между тези органи и Комисията.
5. Държавата членка, в която е установен управляващият орган, може по своя инициатива да посочи координационна структура, натоварена със задачата да поддържа връзка с Комисията и да ѝ предоставя информация, да координира действията на останалите определени органи и да насърчава хармонизираното прилагане на приложимото право.
6. Всяка участваща държава определя:
а)
национален орган, който оказва подкрепа на управляващия орган при управлението на програмата в съответствие с принципа на добро финансово управление;
б)
контактна точка за контрол, която оказва подкрепа на управляващия орган при упражняването на контрол върху задълженията, произтичащи от програмата;
в)
представител в групата одитори, посочена в член 28, параграф 2;
г)
представители в съвместния комитет за мониторинг, посочен в член 21.
ГЛАВА 1
Съвместен комитет за мониторинг
Член 21
Съвместен комитет за мониторинг
В тримесечен срок от датата на приемането на програмата от Комисията участващите държави създават съвместния комитет за мониторинг.
Член 22
Състав на съвместния комитет за мониторинг
1. Съвместният комитет за мониторинг се състои от един или повече представители, определени от всяка участваща държава. Представителите се определят в зависимост от функциите, а не на лична основа. Съвместният комитет за мониторинг може да определи други лица за наблюдатели.
2. Когато е възможно и целесъобразно, участващите държави осигуряват подходящо участие на всички заинтересовани страни, и по-специално на местни представители, включително организации на гражданското общество и местни органи, за да гарантират участието им в изпълнението на програмата.
3. Комисията участва в работата на съвместния комитет за мониторинг като наблюдател. Тя получава покана за всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг по същото време като представителите на участващите държави. Комисията може да реши дали да участва или не в цялото или в част от всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг.
4. Съвместният комитет за мониторинг се председателства от един от своите членове, от представител на управляващия орган или от друго лице, както е определено в процедурния правилник.
5. Представител на управляващия орган, на съвместния технически секретариат или на междинното звено, посочено в член 20, параграф 3, се определя за секретар на съвместния комитет за мониторинг.
Член 23
Функциониране
1. Съвместният комитет за мониторинг изготвя и приема процедурния си правилник с единодушие.
2. Съвместният комитет за мониторинг се стреми да взема решенията с консенсус. Той може да подложи някои решения на гласуване, особено свързаните с окончателния подбор на проектите и размера на предоставените им безвъзмездни средства, в съответствие със своя процедурен правилник.
3. Всяка участваща държава има еднакъв брой гласове независимо от броя представители, които е определила.
4. Секретарят, Комисията или друг наблюдател нямат право да гласуват.
5. Председателят на съвместния комитет за мониторинг изпълнява функцията на модератор и води дискусиите. Председателят има право да гласува, когато е представител на участваща държава.
6. Съвместният комитет за мониторинг заседава поне веднъж годишно. Той се свиква от своя председател по искане на управляващия орган или при надлежно обосновано искане на участваща държава или на Комисията. Също така той може да взема решения чрез писмена процедура по инициатива на своя председател, на управляващия орган или на участваща държава в съответствие с процедурния си правилник.
7. След всяко заседание на съвместния комитет за мониторинг се изготвя протокол за подпис от председателя и секретаря. Копие от този протокол се предава на представителите на участващите държави, Комисията и всеки друг наблюдател.
Член 24
Функции на съвместния комитет за мониторинг
1. Съвместният комитет за мониторинг следи изпълнението на програмата и напредъка ѝ към постигането на нейните приоритети, като използва обективно проверими показатели и свързани с тях целеви стойности, определени в програмата. Съвместният комитет за мониторинг разглежда всички въпроси, засягащи изпълнението на програмата.
2. Съвместният комитет за мониторинг може да издава препоръки към управляващия орган относно изпълнението на програмата и нейната оценка. Той осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите препоръки.
3. По-специално съвместният комитет за мониторинг:
а)
одобрява работната програма и финансовия план на управляващия орган, включително предвиденото използване на техническа помощ;
б)
осъществява мониторинг на изпълнението на работната програма и финансовия план от страна на управляващия орган;
в)
одобрява критериите за подбор на проекти, които ще бъдат финансирани от програмата;
г)
отговаря за процедурата за оценка и подбор, приложима към проектите, които ще бъдат финансирани от програмата;
д)
одобрява предложенията за изменение на програмата;
е)
разглежда всички доклади, предадени от управляващия орган, и при необходимост взема целесъобразни мерки;
ж)
разглежда спорни случаи, представени на вниманието му от страна на управляващия орган;
з)
разглежда и одобрява годишния доклад, посочен в член 77;
и)
разглежда и одобрява годишния план за мониторинг и оценка, посочен в член 78;
й)
разглежда и одобрява годишните планове за информационни и комуникационни дейности, посочени в член 79.
4. Без да се засяга параграф 3, буква г), съвместният комитет за мониторинг може да сформира комитет за подбор на проекти, който ще действа на негова отговорност.
ГЛАВА 2
Управляващ орган
Член 25
Определяне
1. Управляващият орган, избран от участващите в програмата държави, преминава процедура на определяне в държавата членка, в която е установен, като за тази цел се взема решение на подходящо равнище.
2. Процедурата на определяне се основава на доклад и становище на независима одитна структура, която прави оценка на съответствието на системите за управление и контрол, включително ролята на междинните звена в тях, с критериите за определяне, посочени в приложение I към настоящия регламент. Одитната структура взема предвид, когато е приложимо, дали системите за управление и контрол за програмата са подобни на създадените за предходния програмен период, както и всички доказателства за тяхното ефективно функциониране.
Независимата одитна структура е одитният орган или друг публично- или частноправен орган, който разполага с необходимия капацитет за одит и е функционално независим от управляващия орган. Тя изпълнява задачите си в съответствие с международно приетите стандарти за одит.
3. Държавата членка представя на Комисията официалното решение, посочено в параграф 1, възможно най-скоро след приемането на програмата от страна на Комисията.
4. В двумесечен срок от получаването на официалното решение, посочено в параграф 1, Комисията може да поиска доклада и становището на независимата одитна структура и описанието на системата за управление и контрол във връзка по-специално с частите относно подбора на проекти. Ако Комисията не възнамерява да поиска тези документи, тя нотифицира за това държавата членка възможно най-скоро. Ако Комисията поиска тези документи, тя може да направи коментари в двумесечен срок от получаването им, като документите трябва да бъдат преразгледани, като се вземат предвид коментарите. Когато Комисията няма първоначални или по-нататъшни коментари, тя нотифицира за това държавата членка възможно най-скоро.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите, посочени в параграф 2, държавата членка посочва на подходящо равнище нужните корективни действия и предвид сериозността на проблема определя изпитателен срок, в който да се предприемат тези корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на посочения от държавата членка изпитателен срок, държавата членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата членка незабавно нотифицира Комисията:
-
когато определен орган е подложен на изпитателен срок, и предоставя информация за корективните действия и съответния изпитателен срок; или
-
когато след изпълнението на корективните действия изпитателният срок е прекратен; или
-
когато статутът на определен орган е отнет.
Без да се засяга прилагането на член 61, нотифицирането за поставянето на определената структура на изпитателен срок от страна на държава членка не води до прекъсване на обработването на исканията за плащания.
Ако на управляващия орган бъде отнет статутът на определен орган, участващите държави определят нов орган или структура, както е посочено в член 20, параграф 1, за да поеме функциите на управляващия орган. Тази структура или орган преминава процедурата на определяне, предвидена в параграф 2, и Комисията се нотифицира за това в съответствие с параграф 4. Тази промяна налага изменение на програмата съгласно член 6.
Член 26
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган носи отговорност за управлението на програмата в съответствие с принципа на добро финансово управление и за гарантирането на това, че решенията на съвместния комитет за мониторинг са в съответствие с приложимото право и разпоредби.
2. По отношение на управлението на програмата управляващият орган:
а)
подпомага работата на съвместния комитет за мониторинг и му предоставя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, по-специално данни относно напредъка на оперативната програма при постигането на нейните очаквани резултати и цели;
б)
изготвя и, след одобрението на съвместния комитет за мониторинг, представя на Комисията годишния доклад и окончателния доклад;
в)
обменя с междинните звена, съвместния технически секретариат, одитния орган и бенефициерите информация, която е необходима за изпълнението на техните задачи или на проекта;
г)
създава и поддържа компютризирана система за записването и съхраняването на данни за всеки проект, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, контрола и одита, включително данни за отделните участници в проектите, когато е приложимо. По-специално той записва и съхранява техническите и финансовите доклади за всеки проект. Системата предоставя всички данни, необходими за изготвянето на исканията за плащания и годишните отчети, в това число записи на подлежащите на събиране суми, на събраните суми и на сумите, намалени в резултат на отмяната на цялото финансово участие в проект или програма или на част от него;
д)
извършва, когато е приложимо, проучвания във връзка с оценката на въздействието върху околната среда на равнище програма;
е)
изпълнява плановете за информационни и комуникационни дейности в съответствие с член 79;
ж)
изпълнява плановете за мониторинг и оценка в съответствие с член 78.
3. По отношение на подбора и управлението на проектите управляващият орган:
а)
изготвя и стартира процедурите за подбор;
б)
управлява процедурите за подбор на проекти;
в)
предоставя на главния бенефициер документ, съдържащ условията за подкрепа за всеки проект, включително плана за финансиране и сроковете за изпълнение;
г)
подписва договори с бенефициерите;
д)
управлява проекти.
4. По отношение на техническата помощ управляващият орган:
а)
управлява процедурите за възлагане на договори;
б)
подписва договори с изпълнителите;
в)
управлява договорите.
5. По отношение на финансовото управление и контрола на програмата управляващият орган:
а)
проверява дали услугите, доставките или строителните работи са извършени, доставени и/или монтирани и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са заплатени от тях, както и дали това съответства на приложимото законодателство, правилата на програмата и условията за подкрепа на проектите;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на проектите, поддържат отделна счетоводна система или подходящ счетоводен код за всички трансакции, отнасящи се до даден проект;
в)
въвежда ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, с които гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряването на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 30;
д)
изготвя декларацията и годишното обобщение за управлението, посочени в член 68;
е)
изготвя и предава на Комисията исканията за плащания в съответствие с член 60;
ж)
изготвя годишните отчети;
з)
взема под внимание резултатите от всички одити, извършени от одитния орган или на негова отговорност, при изготвянето и предаването на исканията за плащания;
и)
поддържа компютризирани счетоводни записи на декларираните пред Комисията разходи и на плащанията, направени към бенефициерите;
й)
води счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, намалени в резултат на отмяната на всички безвъзмездни средства или на част от тях.
6. Проверките по параграф 5, буква а) включват следните процедури:
а)
административни проверки за всяко подадено от бенефициерите искане за плащания;
б)
проверки на място във връзка с проекта.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на безвъзмездните средства за даден проект и на равнището на риска, установен при тези проверки и одити от одитния орган по отношение на системите за управление и контрол като цяло.
7. Проверките на място във връзка с проекта съгласно параграф 6, буква б) могат да се извършват на база извадка.
8. В случай че институцията, в която се намира управляващият орган, е също бенефициер в рамките на програмата, уредбата относно проверките, посочени в параграф 5, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
Член 27
Съвместен технически секретариат и филиали
1. Участващитe държави могат да вземат решение за създаването на съвместен технически секретариат, който се описва в програмата в съответствие с член 4.
2. Съвместният технически секретариат оказва съдействие на управляващия орган, на съвместния комитет за мониторинг и, когато е приложимо, на одитния орган при изпълнението на съответните им функции. По-специално той уведомява потенциалните бенефициери за възможностите за финансиране по програми и оказва съдействие на бенефициерите при изпълнението на проектите. Той може да бъде назначен също така като междинното звено, посочено в член 20, параграф 3.
3. След решение на участващите държави в държавите могат да бъдат създадени филиали. Задачите на филиалите се описват в програмата и могат да включват комуникационни и информационни дейности и оказване на съдействие на управляващия орган при оценката на проекта и проследяването на неговото изпълнение. В никакъв случай на филиала не може да бъде възложена задача, предполагаща упражняването на публична власт или на правомощие за вземане на решения по собствена преценка във връзка с проектите.
4. Функционирането на съвместния технически секретариат и на филиалите се финансира от бюджета за техническа помощ.
ГЛАВА 3
Одитен орган
Член 28
Функции на одитния орган
1. Одитният орган на програмата гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от проекти и на годишните отчети на програмата.
2. Одитният орган се подпомага от група одитори, състояща се от представител на всяка участваща държава в програмата.
3. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
4. Одитният орган гарантира, че одитната дейност се извършва в съответствие с международно признатите стандарти за одит.
5. В деветмесечен срок от подписването на първото споразумение за финансиране в съответствие с член 8, параграф 2 одитният орган представя на Комисията одитна стратегия за извършването на одитите. В одитната стратегия се определят методиката на одита на годишните отчети и проектите, методът за подбор на извадка за одита на проектите и планирането на одитите за текущата счетоводна година и следващите две счетоводни години. Одитната стратегия се актуализира ежегодно от 2017 г. до края на 2024 г. Когато за няколко програми се прилага обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит на съответните програми. Актуализираната одитна стратегия се представя на Комисията заедно с годишния доклад за програмата.
6. В съответствие с член 68 одитният орган изготвя:
а)
одитно становище относно годишните отчети за предходната счетоводна година;
б)
годишен одитен доклад.
Когато за няколко програми се прилага обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по буква б), може да бъде обхваната в един доклад.
Член 29
Сътрудничество с одитния орган
Комисията си сътрудничи с одитния орган за координацията на неговите одитни планове и методи и незабавно обменя резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол на съответната програма.
ДЯЛ V
СИСТЕМИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 30
Общи принципи на системите за управление и контрол
1. Системите за управление и контрол включват:
а)
функциите на всяка структура, участваща в управлението и контрола, включително разделението на функциите в самата структура и тяхната вътрешна организация в съответствие с принципа на разделение на функциите между тези структури и в самите тях;
б)
процедури за гарантиране на правомерността и редовността на декларираните разходи;
в)
електронни системи с данни за счетоводство, съхраняване, мониторинг и докладване;
г)
системи за мониторинг и докладване в случаите, в които отговорната структура е възложила изпълнението на задачи на друга структура;
д)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
е)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна следа;
ж)
процедури за предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително на измами, и за събиране на недължимо платени суми заедно с лихвите;
з)
процедури за възлагането на договори за техническа помощ и процедури за подбора на проекти;
и)
ролята на националните органи и отговорностите на участващите държави в съответствие с член 31.
2. Управляващият орган гарантира, че системите за управление и контрол на програмата са създадени в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и функционират ефективно.
Член 31
Национални органи и отговорности на участващите държави
1. Националният орган, определен съгласно член 20, параграф 6, буква а), inter alia:
а)
отговаря за създаването и ефективното функциониране на системите за управление и контрол на национално равнище;
б)
осигурява цялостната координация на институциите, участващи в изпълнението на програмата на национално равнище, в това число inter alia институциите, действащи като контактни точки за контрол и като член на групата одитори;
в)
представлява своята страна в съвместния комитет за мониторинг.
За партньорските държави по ТГС националният орган е структурата, която носи крайната отговорност за изпълнението на разпоредбите на споразумението за финансиране, посочено в членове 8 и 9.
2. Участващите държави оказват подкрепа на управляващия орган при изпълнението на задължението му, посочено в член 30, параграф 2.
3. Участващите държави предотвратяват, откриват и поправят нередности, включително измами, и събират недължимо платени суми заедно с всички лихви съгласно член 74 на своята територия. Те незабавно нотифицират управляващия орган и Комисията за тези нередности и ги държат в течение на развитието на свързаните административни и съдебни производства.
4. Отговорностите на участващите държави във връзка с недължимо платени суми на бенефициер са посочени в член 74.
5. Извършването на финансова корекция от страна на Комисията не засяга задължението на управляващия орган да събира вземания по членове 74 и 75, нито задължението на държавите членки да събират държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз и съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (9).
Член 32
Структури за одит и контрол
1. Разходите, декларирани от бенефициера в подкрепа на искане за плащания, се проверяват от одитор или от компетентен публичен служител, който е независим от бенефициера. Одиторът или компетентният публичен служител проверява дали декларираните от бенефициера разходи и приходите по проекта са реални, вписани точно и допустими в съответствие с договора.
Тази проверка се извършва въз основа на договорена процедура, при която се спазват:
а)
Международният стандарт за свързаните по съдържание услуги 4400 „Ангажименти за извършване на договорени процедури относно финансова информация“, публикуван от Международната федерация на счетоводителите (МФС);
б)
Етичният кодекс на професионалните счетоводители, изготвен и публикуван от Съвета по международни етични стандарти за счетоводители към МФС.
За публичните служители посочените процедури и стандарти се определят на национално равнище, като се отчитат международните стандарти.
Одиторът трябва да изпълнява поне едно от посочените по-долу изисквания:
а)
да е член на национална счетоводна или одитна структура или институция, която на свой ред е член на МФС;
б)
да е член на национална счетоводна или одитна структура или институция. Когато тази организация не е член на МФС, одиторът поема ангажимент да извърши работата в съответствие със стандартите и етичния кодекс на МФС;
в)
да е регистриран като задължителен одитор в публичния регистър на публична структура за надзор в държава членка в съответствие с принципите на публичния надзор, посочени в Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
г)
да е регистриран като задължителен одитор в публичния регистър на публична структура за надзор в партньорска държава по ТГС, при условие че този регистър отговаря на принципите за публичен надзор, посочени в законодателството на съответната държава.
Публичният служител притежава необходимия технически опит за извършването на проверката.
2. Освен това управляващият орган извършва собствени проверки съгласно член 26, параграф 5, буква а) и член 26, параграф 6. За целите на извършването на проверки в цялата програмна област управляващият орган може да получи съдействие от контактните точки за контрол.
Участващите държави предприемат всички възможни мерки, за да окажат подкрепа на управляващия орган при изпълнението на задачите му за контрол.
3. Одитният орган гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от проекти и на годишните отчети на програмата, както е посочено в член 28. Групата одитори, посочена в член 28, параграф 2, се създава в тримесечен срок от определянето на управляващия орган. Тя изготвя свой процедурен правилник. Групата одитори се председателства от одитния орган, определен за програмата.
Всяка участваща държава може да упълномощи одитния орган да извършва пряко своите задължения на нейна територия.
4. Гарантира се независимостта на структурата(ите), посочен(и) в параграфи 1, 2 и 3.
Член 33
Контрол от страна на Съюза
1. Комисията, Европейската служба за борба с измамите, Европейската сметна палата и всеки външен одитор, упълномощен от тези институции и структури, могат да правят проверка на използването на средства от Съюза от страна на управляващия орган, бенефициерите, изпълнителите, подизпълнителите и трети страни при получаването на финансова подкрепа, като преглеждат документи и/или извършват проверки на място. Във всеки договор изрично се посочва, че тези институции и структури могат да упражняват правомощието си за контрол по отношение на помещенията, както и на документите и информацията, независимо от начина, по който те се съхраняват.
2. Комисията се уверява, въз основа на наличната информация, включително решението за определяне, годишната декларация за управлението, годишните контролни доклади, годишното одитно становище, годишния доклад и одитите, извършени от националните структури и структурите на Съюза, че системите за управление и контрол отговарят на изискванията на настоящия регламент и функционират ефективно.
3. Комисията може да поиска от управляващия орган да предприеме необходимите действия, за да гарантира ефективността на системите за управление и контрол и редовността на разходите.
ДЯЛ VI
ТЕХНИЧЕСКА ПОМОЩ
Член 34
Бюджет за техническа помощ
1. За техническа помощ могат да бъдат заделени не повече от 10 % от общия размер на финансовото участие на Съюза. В надлежно обосновани случаи и при споразумение с Комисията може да бъде заделен по-голям дял.
2. Размерът на техническата помощ следва да отразява реалните нужди на програмата, по-специално като се отчитат фактори като общия бюджет на програмата, размерите на географската област, обхваната от програмата, и броя на участващите държави.
Член 35
Цел
1. Дейностите, свързани с техническата помощ, включват подготовка, управление, мониторинг, оценка, информационни дейности, комуникационни дейности, изграждане на контакти, разглеждане на жалби, контрол и одит, свързани с изпълнението на програмата, както и дейности за засилване на административния капацитет за изпълнението на програмата.
2. Техническата помощ за дейностите, посочени в параграф 1, следва да се използва както за нуждите на програмните структури, така и за тези на бенефициерите.
3. Разходите за дейности по популяризиране и изграждане на капацитет, направени извън програмната област, могат да бъдат поети в границите, определени в член 39, параграф 2, и при условие че посочените в него изисквания са изпълнени.
Член 36
Допустимост
1. Към разходите за техническа помощ се прилагат mutatis mutandis изискванията за допустимост, посочени в член 48. Разходите, свързани със служителите от участващите държави, работещи по програмата, могат да се смятат за допустими като разходи за техническа помощ. Избягват се успоредните системи за възнаграждения и предоставянето на допълнителни средства. Посочените в член 49 разходи не се смятат за допустими като разходи за техническа помощ.
2. Посочените в член 16 разходи за подготвителни действия са допустими при представянето на програмата на Комисията съгласно член 4, но не по-рано от 1 януари 2014 г., при условие че програмата е одобрена от Комисията съгласно член 5.
Член 37
Правила за обществени поръчки
1. Ако за изпълнението на годишния план за използване на бюджета за техническа помощ е необходима обществена поръчка, договорът трябва да бъде възложен при спазване на следните правила:
а)
когато субектът е установен в държава членка, той прилага националните законови, подзаконови и административни разпоредби, приети във връзка със законодателството на Съюза, приложимо към правилата за обществени поръчки, или правилата за поръчки, посочени в дял IV на втора част от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в дял II на втора част от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012;
б)
във всички останали случаи съответните правила за обществени поръчки се описват в споразумението за финансиране, посочено в членове 8 и 9, или в споразуменията, посочени в членове 81 и 82.
2. Във всички случаи се прилагат правилата относно националността и произхода, посочени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
3. Обществените поръчки от страна на филиалите трябва да бъдат ограничени до обикновените текущи разходи и разходите за комуникационни дейности и дейности по осигуряването на видимост.
ДЯЛ VII
ПРОЕКТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 38
Естество на подкрепата
1. Проект e поредица от дейности, определени и управлявани във връзка с целите, крайните продукти, резултатите и въздействията, които той има за цел да постигне в рамките на определен период от време и бюджет. Целите, крайните продукти, резултатите и въздействията следва да допринасят за приоритетите, посочени в програмата.
2. Финансовото участие от програма за проекти се осигурява чрез безвъзмездни средства и, по изключение, чрез трансфери за финансови инструменти. Проектите, финансирани чрез безвъзмездни средства, подлежат на разпоредбите в глави 2-4.
3. Безвъзмездни средства се отпускат на проекти, подбрани чрез покани за представяне на предложения в съответствие с правилата, изложени в програмата, освен в надлежно обоснованите извънредни случаи в член 41.
4. Делът на участието на Съюза в големи инфраструктурни проекти и на участието във финансови инструменти, посочено в член 42, не може да надвишава 30 %.
Член 39
Условия за финансиране
1. Проектите могат да получат финансово участие от програма, при условие че отговарят на всяко от следните условия:
а)
имат за резултат ясно въздействие и ползи по отношение на трансграничното сътрудничество, описано в програмния документ, и доказана добавена стойност за стратегиите и програмите на Съюза;
б)
изпълняват се в програмната област;
в)
попадат в една от следните категории:
i)
интегрирани проекти, когато всеки бенефициер извършва част от дейностите на проекта на своя територия;
ii)
симетрични проекти, когато подобни дейности се извършват успоредно в участващите държави;
iii)
проекти в една държава, когато проектите се изпълняват главно или изцяло в една от участващите държави, но в полза на всички или някои от участващите държави, и когато са установени трансгранични въздействия и ползи.
2. Проектите, отговарящи на критериите в параграф 1, могат да бъдат частично изпълнявани извън програмната област, при условие че е спазено всяко от следните условия:
а)
проектите са необходими за постигането на целите на програмата и са от полза за програмната област;
б)
общата сума, разпределена по програмата за дейности извън програмната област, не надвишава 20 % от участието на Съюза на равнище програма;
в)
задълженията на управляващите и одитните органи във връзка с управлението, контрола и одита на проекта се изпълняват от програмните органи или чрез споразумения, сключени с органи в държавите, в които се извършва дейността.
3. Всеки проект, включващ инфраструктурен компонент, възстановява участието на Съюза, ако в срок от пет години от приключването на проекта или в рамките на периода от време, определен в правилата за държавната помощ - когато е приложимо - е претърпял значителна промяна, която засяга естеството, целите или условията за изпълнение на проекта и която би довела до подкопаване на неговите първоначални цели. Неправомерно платените суми във връзка с проекта се събират от управляващия орган пропорционално на периода, за който изискването не е било изпълнено.
4. Управляващият орган се стреми да предотврати дублирането на дейности между проектите, финансирани от Съюза. За тази цел управляващият орган може да проведе консултациите, които смята за подходящи, като консултираните субекти, включително Комисията, предоставят необходимата подкрепа.
5. Управляващият орган предоставя на главния бенефициер на всеки подбран проект документ, в който се посочват условията за предоставяне на подкрепа за проекта, включително конкретните изисквания относно продуктите или услугите, които следва да бъдат получени в резултат на проекта, финансовия план и графика за изпълнение.
Член 40
Покани за представяне на предложения
При всяка покана за представяне на предложения управляващият орган предоставя на кандидатите документ, в който се посочват условията за участието в поканата, подбора и изпълнението на проекта. Този документ включва също така конкретните изисквания относно конкретните крайни резултати по проекта, финансовия план и срока за изпълнение.
Член 41
Пряко възлагане
1. Проектите могат да бъдат възлагани без покана за представяне на предложения само в следните случаи и при условие че това е надлежно обосновано в решението за възлагане:
а)
структурата, на която се възлага проектът, има de jure или de facto монопол;
б)
проектът се отнася до действия със специфични характеристики, които изискват определен вид структура въз основа на нейната техническа компетентност, висока степен на специализация или административни правомощия.
2. В програмата се включва окончателен списък на големите инфраструктурни проекти, предложени за подбор без покана за представяне на предложения. След приемането на програмата, но не по-късно от 31 декември 2017 г., управляващият орган предоставя на Комисията пълните заявления за проекти, включително информацията, посочена в член 43, заедно с обосновката за пряко възлагане.
3. В програмата се включва индикативен списък на проектите, различни от големите инфраструктурни проекти, предложени за подбор без покана за представяне на предложения. Съвместният комитет за мониторинг може да реши да избере допълнителни проекти без покана за представяне на предложения по всяко време след приемането на програмата. И в двата случая се търси предварителното одобрение на Комисията. За тази цел управляващият орган предоставя на Комисията информацията, посочена в член 43, заедно с обосновката за пряко възлагане.
4. Проектите, предложени за подбор без покана за представяне на предложения, се одобряват от Комисията въз основа на двуетапна процедура, състояща се от представянето на кратко описание на проекта, последвано от цялостно заявление за проекта. На всеки етап Комисията уведомява управляващия орган за своето решение в срок от два месеца от датата на представяне на документа. Този срок може да бъде удължен при необходимост. Когато Комисията отхвърли предложен проект, тя уведомява управляващия орган за мотивите си.
Член 42
Участие във финансови инструменти
1. Програмата може да участва във финансов инструмент, при условие че последният е в съответствие с приоритетите на програмата.
2. В програмата се включва окончателен списък на участията във финансови инструменти. След приемането на програмата, но не по-късно от 31 декември 2017 г., управляващият орган предоставя на Комисията информацията, посочена в член 43.
3. Комисията разглежда предложеното участие, за да определи неговата добавена стойност и неговото съответствие с програмата.
4. Процесът на одобрение следва правилата на съответните финансови инструменти. Когато Комисията отхвърли предложено участие, тя уведомява управляващия орган за мотивите си.
5. Участието в съответните финансови инструменти подлежи на правилата, които се прилагат по отношение на самите инструменти.
Член 43
Съдържание на проектите
1. Документите от заявлението за проект съдържат най-малко следното:
а)
анализ на проблемите и потребностите, които са основание за проекта, като се взимат предвид програмната стратегия и очакваното участие на програмата по отношение на съответния приоритет;
б)
оценка на неговото трансгранично въздействие;
в)
логическата рамка;
г)
оценка на устойчивостта на очакваните резултати от проекта след неговото приключване;
д)
обективно проверими показатели;
е)
информация относно географския обхват и целевите групи на проекта;
ж)
очакван срок на изпълнение на проекта и подробен план на работа;
з)
анализ на въздействието на проекта върху междусекторните въпроси, посочени в член 4, параграф 3, буква г), когато е приложимо;
и)
изискванията за изпълнение на проекта, включително следното:
i)
идентифициране на бенефициерите и определяне на главния бенефициер, като се предоставят гаранции относно неговите компетенции в съответната област, както и неговия капацитет за административно и финансово управление;
ii)
описание на структурата на управление и изпълнение на проекта;
iii)
договорености между бенефициерите в съответствие с член 46;
iv)
договорености за мониторинг и оценка;
v)
планове за информационни и комуникационни дейности, по-специално мерки за огласяване на подкрепата на Съюза за проекта;
й)
подробен финансов план и бюджет.
2. Заявленията за проекти в случай на проекти, включващи инфраструктурен компонент от най-малко 1 милион евро, съдържат освен това:
а)
подробно описание на инвестицията в инфраструктура и нейното местоположение;
б)
подробно описание на компонента на проекта, свързан с изграждането на капацитет, с изключение на надлежно обосновани случаи;
в)
извършено цялостно проучване за осъществимост или негов еквивалент, включително анализа на вариантите, резултатите и независим преглед на качеството;
г)
оценка на въздействието на проекта върху околната среда в съответствие с Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), както и, за участващите държави, които са страни по нея, с Конвенцията на ИКЕ на ООН за оценка на въздействието върху околната среда в трансграничен контекст от 25 февруари 1991 г. (Конвенцията от Еспо);
д)
доказателство от бенефициерите за собственост или достъп до земя;
е)
разрешително за строеж.
3. По изключение и в надлежно обосновани случаи управляващият орган може да приеме по-късно подаване на документите, посочени в буква е).
Член 44
Публикуване на списък на проектите
1. С цел да се гарантира прозрачност по отношение на проектите, подкрепени от програма, управляващият орган поддържа списък на възложените проекти под формата на електронна таблица, което позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване на данните в интернет. Списъкът на проектите е достъпен на уебсайта на програмата и се актуализира поне веднъж на всеки шест месеца. За да се стимулира многократното използване на списъка на проектите от частния сектор, гражданското общество или националната публична администрация, на уебсайта може ясно да са указани приложимите лицензионни правила, съобразно които са публикувани данните.
2. Списъкът съдържа най-малко следната информация:
-
име на бенефициера (само юридическите лица; имената на физическите лица не се посочват);
-
наименование на проекта;
-
кратко описание на проекта;
-
срок на изпълнение на проекта;
-
общо допустими разходи;
-
процент на съфинансиране от Съюза;
-
пощенски код на проекта или друг подходящ показател за местоположението;
-
географски обхват;
-
дата на последното актуализиране на списъка на проектите.
3. Списъкът на проектите се предоставя на Комисията не по-късно от 30 юни на годината, следваща финансовата година, през която са избрани проектите. Тази информация се публикува на интернет сайт на институциите на Съюза.
ГЛАВА 2
Бенефициери
Член 45
Участие в проекти
1. Проектите включват бенефициери от поне една от участващите държави членки и една от участващите държави партньори, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 232/2014, или Руската федерация.
2. Бенефициерите са физически или юридически лица, на които са отпуснати безвъзмездни средства за проект. Физически лица могат да бъдат бенефициери, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя. Участието на физически лица се решава на равнище програма.
3. Бенефициерите, посочени в параграф 1, трябва да отговарят на всяко от следните условия:
а)
да са граждани на някоя от участващите държави или юридически лица, които ефективно са установени в програмната област, или международни организации, които извършват основната част от своите дейности в програмната област. Европейска група за териториално сътрудничество може да бъде бенефициер, независимо от мястото си на установяване, при условие че нейният географски обхват е в рамките на програмната област;
б)
да отговарят на критериите за допустимост, определени за всяка процедура по подбор;
в)
да не попадат в нито едно от положенията за отстраняване, посочени в член 106, параграф 1 и член 107 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
4. Бенефициери, които не отговарят на критериите, посочени в параграф 3, буква а), могат да участват в допълнение към бенефициерите, посочени в параграф 1, при условие че е спазено всяко от следните условия:
а)
те могат да участват в съответствие с членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014;
б)
тяхното участието се изисква от естеството и целите на проекта и е необходимо за неговото ефективно изпълнение;
в)
общата сума, разпределена по програмата за бенефициери, които не отговарят на критериите, посочени в параграф 3, буква а), е в рамките на ограничението, посочено в член 39, параграф 2, буква б).
Член 46
Задължения на бенефициерите
1. Всеки проект определя главен бенефициер, представляващ партньорството.
2. Всички бенефициери активно си сътрудничат в разработването и изпълнението на проектите. Освен това те си сътрудничат по отношение на персонала и/или финансирането на проектите. Всеки бенефициер носи правна и финансова отговорност за дейностите, които изпълнява, и за дела от средствата на Съюза, които получава. Конкретните задължения, както и финансовите отговорности на бенефициерите се определят в споразумението, посочено в параграф 3, буква в).
3. Главният бенефициер:
а)
получава финансовото участие от управляващия орган за изпълнението на проектните дейности;
б)
гарантира, че бенефициерите получават общата сума на безвъзмездните средства възможно най-бързо и в пълен размер в съответствие с договореностите, посочени в буква в). Не се приспадат или удържат суми и не се налагат специални такси с равностоен ефект, които биха намалили размера на сумите за бенефициерите;
в)
изготвя договорености за партньорство с другите бенефициери в споразумение, съдържащо разпоредби, които inter alia гарантират добро финансово управление на отпуснатите за проекта средства, включително договорености за възстановяване на неправомерно изплатени средства;
г)
поема отговорност да гарантира изпълнението на целия проект;
д)
гарантира, че разходите, представени от бенефициерите, са направени с цел изпълнение на проекта и отговарят на дейностите, определени в договора и съгласувани между всички бенефициери;
е)
удостоверява дали разходите, представени от бенефициерите, са проверени съгласно член 32, параграф 1.
ГЛАВА 3
Допустимост на разходите
Член 47
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства могат да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 48;
б)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи;
в)
еднократни суми;
г)
възстановяване на база единични разходи;
д)
съчетание от формите, посочени в букви а)-г), само когато всяка от тях обхваща различна категория разходи.
2. Безвъзмездните средства под формата, посочена в параграф 1, буква а), се изчисляват въз основа на допустимите разходи, действително направени от бенефициера, и за тях се прави предварителна бюджетна прогноза, която се представя с предложението и се включва в договора. Финансирането с единна ставка, посочено в параграф 1, буква б), обхваща специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително чрез прилагане на процент. Еднократните суми, посочени в параграф 1, буква в), обхващат като цяло всички или някои специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително. Единичните разходи, посочени в параграф 1, буква г), обхващат всички или някои специфични категории допустими разходи, които са ясно определени предварително чрез прилагане на сума за единица.
3. Безвъзмездните средства не могат да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на проекта. Прилагат се изключенията, определени в член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 48
Допустимост на разходите
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като процент и абсолютна стойност, която се определя въз основа на прогнозните допустими разходи. Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са разходи, действително направени от бенефициера, които отговарят на всеки от следните критерии:
а)
направени са през срока на изпълнение на проекта. По-специално:
i)
разходите, свързани с услуги и строителни работи, се отнасят до дейности, извършени през срока на изпълнение. Разходите за доставки се отнасят до доставка и монтиране на стоки през срока на изпълнение. Подписването на договор, правенето на поръчка или поемането на задължение за разход в рамките на срока на изпълнение за бъдещо предоставяне на услуги, строителни работи или стоки след изтичането на срока на изпълнение не отговарят на това изискване; паричните преводи между главния бенефициер и другите бенефициери могат да не бъдат счетени за направени разходи;
ii)
направените разходи следва да бъдат платени преди предаването на окончателните доклади. Те могат да бъдат платени впоследствие, при условие че са изброени в окончателния доклад заедно с предвидената дата на плащане;
iii)
изключение се прави за разходите, свързани с окончателните доклади, включително за проверка на разходите, одит и окончателна оценка на проекта, които могат да бъдат направени след срока на изпълнение на проекта;
iv)
процедурите за възлагане на поръчки, посочени в член 52 и следващи, могат да бъдат започнати и договорите могат да бъдат сключени от бенефициера (бенефициерите) преди началото на срока на изпълнение на проекта, при условие че са спазени разпоредбите на член 52 и следващи;
б)
посочени са в предвидения общ бюджет за проекта;
в)
необходими са за изпълнението на проекта;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти и обичайните практики за определяне и анализ на разходите, приложими към бенефициера;
д)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са разумни, основателни и съответстват на изискванията за добро финансово управление, и по-специално по отношение на икономията и ефикасността;
ж)
те са подкрепени от фактури или документи с еквивалентна доказателствена стойност.
3. Безвъзмездни средства могат да бъдат отпускани със задна дата в следните случаи:
а)
когато заявителят може да докаже необходимостта от започване на проекта преди подписването на договора. Допустимите за финансиране разходи обаче не могат да са направени преди датата на подаване на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства; или
б)
за разходи, свързани с проучвания и документация за проекти, включващи инфраструктурен компонент.
Безвъзмездни средства не могат да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени проекти.
4. С оглед на създаването на условия за здрави партньорства разходи, направени преди подаване на заявлението за безвъзмездни средства в рамките на проекти, на които са отпуснати безвъзмездни средства, са допустими, при условие че също са изпълнени следните условия:
а)
направени са след публикуването на поканата за представяне на предложения;
б)
ограничени са до пътни и дневни разходи на персонала, нает от бенефициерите, при условие че отговарят на условията на параграф 5, буква б);
в)
не надвишават максималния размер, определен на равнище програма.
5. При спазване на параграфи 1 и 2 допустими са следните преки разходи на бенефициера:
а)
разходите за персонал, назначен по проекта, при следните кумулативни условия:
-
те се отнасят до разходите за дейности, които бенефициерът не би извършил, ако проектът не е предприет;
-
те не трябва да надвишават разходите, които обикновено се поемат от бенефициера, освен ако е доказано, че това е от основно значение за изпълнението на проекта;
-
те се отнасят до действителните брутни заплати, включително вноски за социално осигуряване и други разходи, които влизат във възнаграждението;
б)
пътни и дневни разходи на персонала и други лица, участващи в проекта, при условие че те не надвишават нито разходите, обикновено покривани от бенефициера в съответствие с неговите правила и разпоредби, нито ставките, публикувани от Комисията към момента на мисията, ако се възстановяват въз основа на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка;
в)
разходи за закупуване и наемане на оборудване (ново или втора употреба) и стоки специално за целите на проекта, при условие че те съответстват на пазарните цени;
г)
разходите за консумативи, специално закупени за проекта;
д)
разходи вследствие на договори, възложени от бенефициерите за целите на проекта;
е)
разходи, произтичащи пряко от изисквания, наложени от настоящия регламент и от проекта (например действия за осигуряване на информация и видимост, оценки, външни одити, преводи), включително разходите за финансови услуги (например разходите за банкови преводи и финансови гаранции).
6. Съгласно член 4 дадена програма може да определи допълнителни правила за допустимост за програмата като цяло.
Член 49
Недопустими разходи
1. Не се считат за допустими следните разходи, свързани с изпълнението на проекта:
а)
дългове и такси за обслужване на дългове (лихви);
б)
резерви за загуби или задължения;
в)
разходи, декларирани от бенефициера и вече финансирани от бюджета на Съюза;
г)
закупуване на земя или сгради на стойност над 10 % от допустимите разходи за съответния проект;
д)
загуби от валутна обмяна;
е)
мита, данъци и такси, включително ДДС, с изключение на случаите, когато не подлежат на възстановяване съгласно приложимото национално данъчно законодателство, освен ако е предвидено друго в съответните разпоредби, договорени с партньорските държави по ТГС;
ж)
заеми на трети страни;
з)
глоби, финансови санкции и разходи за съдебни спорове;
и)
непаричното участие, определено в член 14, параграф 1.
2. Съгласно член 4 дадена програма може да обяви други категории разходи за недопустими.
Член 50
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Общата сума на финансиране въз основа на еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка не може да надвишава 60 000 евро за бенефициер и за проект, освен ако в програмата е определена друга сума съгласно член 4, но не по-голяма от 100 000 евро.
2. Използването на еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка се обосновава най-малко със следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране по отношение на естеството на проектите, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими разходи, посочени в член 49;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на правилото за недопускане на печалба и принципите за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. След като сумите са оценени и одобрени от управляващия орган, те не се оспорват от последващи проверки.
Член 51
Непреки разходи
1. Непреките разходи могат да бъдат изчислени въз основа на единна ставка в размер до 7 % от допустимите преки разходи, с изключение на разходите, направени във връзка с предоставянето на инфраструктура, при условие че ставката се изчислява въз основа на коректен, справедлив и проверим метод на изчисление.
2. За непреки разходи по проекта се смятат онези допустими разходи, които не могат да бъдат определени като конкретни разходи, пряко свързани с изпълнението на проекта, и не могат да бъдат счетоводно записани директно към него съгласно условията за допустимост, определени в член 48. Те не могат да включват недопустими разходи, посочени в член 49, или разходи, които вече са декларирани под друга разходна позиция или функция на бюджета на проекта.
ГЛАВА 4
Раздел 1
Обществени поръчки
Член 52
Приложими правила
1. Ако изпълнението на проект изисква възлагане на обществена поръчка за стоки, строителни работи или услуги от бенефициер, се прилагат следните правила:
а)
когато бенефициерът е възлагащ орган или възложител по смисъла на законодателството на Съюза, приложимо към процедурите за възлагане на обществени поръчки, той може да приложи националните законови, подзаконови и административни разпоредби, приети във връзка със законодателството на Съюза, или разпоредбите на параграф 2;
б)
когато бенефициерът е международна организация, тя може да прилага своите собствени правила за възлагане на обществени поръчки, ако те предлагат гаранции, равностойни на международно приетите стандарти;
в)
когато бенефициерът е публичен орган на партньорска държава по ТГС, чието съфинансиране се прехвърля на управляващия орган, той може да приложи националните законови, подзаконови и административни разпоредби, при условие че споразумението за финансиране го позволява и общите принципи, посочени в параграф 2, буква а), са спазени.
2. Във всички други случаи се спазват следните задължения:
а)
поръчката се възлага на участника, предложил икономически най-изгодната оферта или, ако е подходящо, на участника, предложил офертата с най-ниската цена, като се избягват всякакви конфликти на интереси;
б)
за поръчки на стойност над 60 000 евро се прилагат също следните правила:
i)
създава се комитет за оценка на заявленията и/или офертите въз основа на критериите за отстраняване, подбор и възлагане, публикувани от бенефициера предварително в тръжните документи. Комитетът трябва да се състои от нечетен брой членове с целия технически и административен капацитет, необходим за даването на информирано становище относно офертите/заявленията;
ii)
трябва да бъдат гарантирани достатъчна прозрачност, лоялна конкуренция и съответна предварителна публичност;
iii)
гарантират се равно третиране, пропорционалност и недопускане на дискриминация;
iv)
тръжните документи трябва да бъдат съставени в съответствие с най-добрите международни практики;
v)
сроковете за подаване на заявленията или офертите трябва да бъдат достатъчно дълги, така че да предоставят на заинтересованите страни приемлив период от време за подготовка на техните оферти;
vi)
кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедура за възлагане на обществена поръчка, ако попадат в някое от положенията, описани в член 106, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Кандидатите или оферентите трябва да удостоверят, че не се намират в някое от посочените положения. Освен това поръчките не могат да се възлагат на кандидати или оференти, които по време на процедурата за възлагане на обществена поръчка попадат в някое от положенията, посочени в член 107 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
vii)
следват се процедурите за възлагане на обществени поръчки, предвидени в членове 53-56.
3. Във всички случаи се прилагат правилата за националност и произход, определени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
Член 53
Процедури за възлагане на обществени поръчки за предоставяне на услуги
1. Поръчки за услуги на стойност 300 000 евро или повече се възлагат чрез международна ограничена тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка. Обявлението за обществена поръчка се публикува във всички подходящи медии извън програмната област, като се посочва броят на кандидатите, които ще бъдат поканени да представят оферти, вариращ от четири до осем кандидати, и се гарантира истинска конкуренция.
2. Поръчки за услуги на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима доставчици на услуги по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 54
Процедури за възлагане на обществени поръчки за доставка на стоки
1. Поръчки за доставка на стоки на стойност 300 000 евро или повече се възлагат посредством открита международна тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка във всички подходящи медии извън програмната област.
2. Поръчки за доставка на стоки на стойност 100 000 евро или повече, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством открита тръжна процедура, публикувана в програмната област. На всички отговарящи на условията за допустимост оференти трябва да бъдат предоставени същите възможности, както на местните фирми.
3. Поръчки за доставка на стоки на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 100 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима доставчици по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 55
Процедури за възлагане на обществени поръчки за строителни работи
1. Поръчки за строителни работи на стойност 5 000 000 евро или повече се възлагат посредством открита международна тръжна процедура или - с оглед на специфичните характеристики на някои строителни работи - посредством ограничена тръжна процедура след публикуване на обявление за обществена поръчка във всички подходящи медии извън програмната област.
2. Поръчки за строителни работи на стойност 300 000 евро или повече, но по-малка от 5 000 000 евро, се възлагат посредством открита тръжна процедура, публикувана в програмната област. На всички отговарящи на условията за допустимост оференти трябва да бъдат предоставени същите възможности, както на местните фирми.
3. Поръчки за строителни работи на стойност по-голяма от 60 000 евро, но по-малка от 300 000 евро, се възлагат посредством състезателна процедура на договаряне без публикуване. Бенефициерът се консултира с най-малко трима предприемачи по свой избор и договаря условията на поръчката с един или повече от тях.
Член 56
Използване на процедура на договаряне
Бенефициерът може да реши да използва процедура на договаряне въз основа само на една оферта в случаите, посочени в членове 266, 268, 270 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012.
Раздел 2
Финансова подкрепа за трети страни
Член 57
Финансова подкрепа за трети страни
1. Ако проектът изисква предоставянето на финансова подкрепа за трети страни, такава може да бъде дадена, при условие че:
а)
всяка трета страна дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите;
б)
спазени са принципите на пропорционалност, прозрачност, добро финансово управление, равно третиране и недопускане на дискриминация;
в)
предотвратени са конфликти на интереси;
г)
финансовата подкрепа не може да се кумулира или отпуска със задна дата, включва, по принцип, съфинансиране и не може да има за цел или резултат реализирането на печалба за съответната трета страна;
д)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в договора, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка. По-специално договорът определя категориите лица, които отговарят на условията за подкрепа, критериите за възлагане (включително критериите за определяне на точната сума) и определен списък на различните видове дейност, които могат да получат такава финансова подкрепа;
е)
максималният размер на финансовата подкрепа, която може да бъде платена, не надвишава 60 000 евро за трета страна, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основната цел на проекта.
2. Прилагат се правилата за националност и произход, предвидени в членове 8 и 9 от Регламент (ЕС) № 236/2014. Когато вторично отпуснатите безвъзмездни средства надвишават 60 000 евро, се прилагат mutatis mutandis правилата за участие, определени в член 52, буква б), подточка vi).
ДЯЛ VIII
ПЛАЩАНИЯ, ПРЕДСТАВЯНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИ, ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ И СЪБИРАНЕ НА ВЗЕМАНИЯ
ГЛАВА 1
Плащания
Член 58
Годишни бюджетни задължения
1. При споделено управление Комисията поема първоначалните бюджетни задължения след приемането на програмата от Комисията съгласно член 5.
2. При непряко управление Комисията поема първоначалните бюджетни задължения след приемането на програмата, след влизането в сила на споразумението за делегиране на задачи по изпълнението на бюджета на международна организация или на партньорска държава по ТГС, посочени в членове 81 и 82.
3. Впоследствие Комисията поема съответните бюджетни задължения не по-късно от 1 май на всяка финансова година. Размерът на годишните бюджетни задължения се определя в съответствие с финансовия план, като се вземат предвид напредъкът на програмата и наличните средства. Комисията уведомява управляващия орган при поемането на годишното бюджетно задължение.
Член 59
Общи правила за плащанията
1. Плащанията към управляващите органи могат да бъдат под формата на предварително финансиране или плащане на окончателното салдо.
2. Открива се банкова сметка в евро, специално предназначена за програмата. Когато плащания от Комисията преминават през банкова сметка, различна от тази на програмата, съответните суми и всички начислени лихви се превеждат в банковата сметка на програмата незабавно и изцяло.
3. На тези суми и всички начислени лихви не се приспадат или удържат суми и не се начисляват специални или други такси с равностоен ефект.
Член 60
Общи правила за изчисляване на предварителното финансиране
1. Всяка финансова година, след като управляващият орган е уведомен за годишното бюджетно задължение, той може да поиска като предварително финансиране изплащането на максимум 80 % от участието на Съюза за текущата финансова година. От втората финансова година към искането за предварително финансиране се прилага предварителният бюджет, обхващащ всички задължения и плащания на управляващия орган за двете счетоводни години след последното одитно становище, посочено в член 68. След като прегледа този доклад, направи оценка на реалните нужди от финансиране на програмата и провери наличните средства, Комисията извършва плащането на цялото или на част от исканото предварително финансиране не по-късно от 60 дни след датата, на която искането за плащане е заведено в Комисията.
2. През текущата финансова година управляващият орган може да поиска изплащането на целия размер или на част от средствата, за които е поето задължение, като допълнително предварително финансиране. Управляващият орган подкрепя искането си с междинен финансов доклад, в който доказва, че действително направените разходи или разходите, които се очаква да бъдат направени преди края на финансовата година, надвишават вече платените предварителни финансирания. Това допълнително плащане съставлява допълнително предварително финансиране освен ако не е одобрено с одитното становище, посочено в член 68.
3. Всяка финансова година от изпълнението на програмата Комисията извършва уравняване на предишните предварителни финансирания според действително направените допустими разходи, така както са одобрени в одитното становище, посочено в член 68, след приемане на отчетите, посочени в член 69, параграф 2. Въз основа на резултатите от горепосоченото уравняване Комисията извършва при необходимост съответните финансови корекции.
Член 61
Прекъсване на срока за плащане
1. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 може да прекъсне срока за плащане по искане за плащане за максимален срок от шест месеца при някое от следните обстоятелства:
а)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато до него достигне информация, че разходи са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 77;
г)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на членове 60 и 64.
Управляващият орган може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, до която се отнасят обстоятелствата, посочени в параграф 1, първа алинея, освен ако не е възможно да се определи частта на съответните разходи. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно уведомява писмено държавата членка, на чиято територия се намира управляващият орган, и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки. Това прекъсване може да бъде удължено над шест месеца, ако не са взети необходимите мерки.
Член 62
Спиране на плащанията
1. Комисията може да спре всички плащания или част от тях при някое от следните обстоятелства:
а)
налице е сериозен недостатък във връзка с ефективното функциониране на системите за управление и контрол на програмата, който излага на риск участието на Съюза и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
съществува сериозно нарушение от страна на участващите държави на задълженията им по член 31;
в)
разходи са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е била отстранена;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за оценка и мониторинг;
д)
налице са доказателства, произтичащи от мониторинг, оценка или одит, че програмата не постига резултати в съответствие с графиците, посочени в член 4, и докладваното в съответствие с член 77.
2. Комисията може да реши да спре плащането на цялото предварително финансиране или на част от него, след като даде на управляващия орган възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички плащания или на част от тях, когато управляващият орган е предприел необходимите мерки, за да даде възможност за отмяна на спирането.
Член 63
Плащания към главни бенефициери
1. Плащанията към главните бенефициери могат да бъдат под една от следните форми:
а)
предварително финансиране;
б)
междинно плащане;
в)
плащане на окончателното салдо.
2. Управляващият орган гарантира, че плащанията към главните бенефициери се извършват във възможно най-кратък срок съгласно подписания договор. Не се приспадат или удържат суми, освен въз основа на подписания договор, и не се начисляват специални такси с равностоен ефект, които биха намалили размера на тези плащания.
Член 64
Плащане на окончателното салдо
1. До 30 септември 2024 г. управляващият орган представя искането за плащане на окончателното салдо, придружено от документите, посочени в член 77, параграф 5.
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на уравняване на сметките от последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението в зависимост от това коя дата е по-късна.
Член 65
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със сумите, които управляващият орган не е бил в състояние да декларира пред Комисията поради:
а)
проекти, спрени поради съдебно производство или административно обжалване със суспензивно действие; или
б)
форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата програма или на част от нея;
в)
прилагане на членове 61 и 62;
2. Управляващият орган който твърди, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно параграф 1, буква б), доказва преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата програма или на част от нея. За целите на параграф 1, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти в зависимост от продължителността на форсмажорните обстоятелства или броя на годините между датата на съдебното или административното решение, спиращо изпълнението на проекта, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
3. До 15 февруари управляващият орган предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1 изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана до 31 декември на предходната финансова година.
Член 66
Процедура за отмяна
1. Комисията своевременно уведомява управляващия орган, когато е налице риск от отмяна съгласно член 6 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
2. Въз основа на информацията, получена към 15 февруари, Комисията уведомява управляващия орган относно размера на отмяната, до която е довела информацията.
3. Управляващият орган разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни управляващият орган представя на Комисията изменен финансов план, отразяващ за съответната финансова година въздействието на намаления размер на подкрепата върху тематичните цели или техническата помощ по програмата. Ако планът не бъде представен, Комисията изменя финансовия план, като намалява участието на Съюза за съответната финансова година. Намалението засяга пропорционално тематичните цели и техническата помощ.
5. Комисията изменя решението за приемане на програмата.
Член 67
Използване на еврото
1. Разходите, направени в друга валута, се преизчисляват в евро от управляващия орган и от бенефициера, като използват месечния счетоводен обменен курс на Комисията за един от следните месеци:
а)
месеца, през който са направени разходите;
б)
месеца, през който разходите са представени за проверка в съответствие с член 32, параграф 1;
в)
месеца, през който разходите са докладвани на главния бенефициер.
2. Избраният метод се посочва в програмата и се прилага за цялата продължителност на програмата. За техническата помощ и за проектите могат да се прилагат различни методи.
ГЛАВА 2
Представяне и приемане на отчетите
Член 68
Представяне на отчетите
1. Отчетите на програма се изготвят от управляващия орган. Отчетите са независими и се водят отделно, като обхващат единствено трансакциите, свързани със програмата. Чрез тях се извършва аналитичен мониторинг на програмата по приоритети и техническа помощ.
2. До 15 февруари управляващият орган предоставя в годишния си доклад до Комисията следната финансова информация:
а)
отчетите за предходната счетоводна година;
б)
декларация за управлението, подписана от представителя на управляващия орган в уверение на това, че:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна;
ii)
разходите са използвани по предназначение;
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността на съответните трансакции;
в)
годишно обобщение на осъществения от управляващия орган контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани;
г)
одитно становище относно годишните отчети;
д)
годишен одитен доклад, изготвен от одитния орган, в който се предоставя обобщение на извършените одити, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости както на равнище система, така и за проекти, а също и коригиращите действия, които са предприети или планирани;
е)
приблизителна оценка на разходите, направени от 1 юли до 31 декември на предходната година;
ж)
списъка на проектите, приключени през счетоводната година.
3. Отчетите, посочени в параграф 2, буква а), се представят за всяка програма ивключват на равнището на всеки приоритет и техническа помощ:
а)
направените и платени разходи и реализираните и получени приходи от управляващия орган;
б)
опростените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране до края на счетоводната година, и неподлежащите на събиране суми.
4. В одитното становище, посочено в параграф 2, буква г), се установява дали отчетите дават вярна и точна представа, дали свързаните с тях трансакции са законосъобразни и редовни и дали съответно въведените системи за контрол функционират. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в параграф 2, буква б).
Член 69
Приемане на отчетите
1. Комисията проверява отчетите и уведомява управляващия орган до 31 май на годината, следваща края на счетоводната година, дали приема, че отчетите са пълни, точни и верни.
2. Въз основа на направените допустими разходи, заверени от одитното становище, посочено в член 68, параграф 2, буква г), Комисията уравнява предварителното финансиране.
3. Приемането на отчетите не засяга евентуалното извършване на последващи финансови корекции в съответствие с член 72.
Член 70
Срок за съхранение на отчетните документи
1. Управляващият орган и бенефициерите съхраняват всички документи, свързани с програмата или проект, за срок от пет години от датата на плащането на салдото по програмата. По-специално те съхраняват докладите и удостоверяващите документи, както и отчетите, счетоводните документи и всякакви други документи, свързани с финансирането на програмата (включително всички документи, отнасящи се до възлагането на поръчка) и проектите.
2. Независимо от параграф 1, документацията във връзка с одити, обжалвания, съдебни спорове или подадени искове за вземания, възникнали вследствие на изпълнението на програмата или проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни спорове или искове.
ГЛАВА 3
Финансови корекции и събиране
Раздел 1
Финансови корекции
Член 71
Финансови корекции от страна на управляващия орган
1. Управляващият орган на първо място носи отговорност за предотвратяването и разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и събирането на вземания. В случай на системна нередност управляващият орган разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
Управляващият орган прави финансовите корекции, необходими във връзка с единични или системни нередности, открити в проектите, техническата помощ или програмата. Финансовите корекции се изразяват в отмяна на цялото участие на Съюза или на част от него за даден проект или за техническа помощ. Управляващият орган взема предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба и прилага пропорционална финансова корекция. Финансовите корекции се вписват в годишните отчети от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
2. Отмененото в съответствие с параграф 1 участие на Съюза може да бъде повторно използвано в рамките на съответната програма при условията, посочени в параграф 3.
3. Отмененото в съответствие с параграф 1 участие не може да бъде повторно използвано за проекта, който е предмет на финансова корекция, или - когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всеки проект, засегнат от системната нередност.
Член 72
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като отменя цялото участие на Съюза или част от него в дадена програма и извършва събиране от управляващия орган с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото законодателство или са свързани с недостатъци в системите за управление и контрол на програмата, открити от Комисията или от Европейската сметна палата.
2. Дадено нарушение на приложимото законодателство води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
нарушението е повлияло върху избора на проект или договор за техническа помощ или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се определи това въздействие, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло на размера на разходите, декларирани от програмата, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. По-специално Комисията прави финансови корекции, когато след извършване на необходимата проверка тя прави някое от следните заключения:
а)
налице е сериозен недостатък в системите за управление и контрол на програмата, който излага на риск вече платеното от Съюза участие в програмата;
б)
управляващият орган не е спазил своите задължения съгласно член 71 преди откриването на процедурата за финансова корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, декларирани в годишния или окончателния доклад, са неправомерни и не са коригирани от управляващия орган преди откриването на процедурата за финансова корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции на констатираните отделни случаи на нередности, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
4. Когато взема решение относно размера на финансова корекция по параграф 3, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъците в системите за управление и контрол, установени в програмата.
5. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като изслуша управляващия орган и одиторите.
6. Приключването на програма не засяга правото на Комисията да предприеме на по-късен етап финансови корекции спрямо управляващия орган.
7. Критериите за определяне на равнището на финансови корекции, което ще се прилага, и критериите за прилагане на фиксирана ставка или екстраполирана финансова корекция са тези, които са приети в съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), и по-специално член 144, както и тези, които се съдържат в Решението на Комисията от 19 декември 2013 г. (13)
Член 73
Процедура
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията уведомява управляващия орган за предварителните заключения от своята проверка и изисква от управляващия орган да представи коментарите си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на единна ставка, на управляващия орган се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. Със съгласието на Комисията управляващият орган може да ограничи обхвата на тази проверка до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за проверката, не надвишава два месеца след двумесечния срок, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид всяко доказателство, представено от управляващия орган в сроковете, посочени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че управляващият орган не приеме предварителните заключения на Комисията, управляващият орган се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че цялата информация, която е от значение, и всички коментари са налице като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на споразумение и без да се засяга параграф 6, управляващият орган може да използва отново отмененото участие за съответната програма в съответствие с член 71, параграф 2.
6. С оглед на извършване на финансови корекции Комисията взема решение в срок от шест месеца от датата на изслушването или от датата на получаване на допълнителна информация, когато управляващият орган се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията взима предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният период започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушването, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията или Европейската сметна палата установи нередности, които показват сериозен недостатък в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на участието на Съюза.
Първа алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, който преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
а)
е бил идентифициран в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 68, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки; или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от страна на управляващия орган.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол се основава на приложимото право към момента на подаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
а)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и значимостта на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и техните финансови отражения върху бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на единна ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от управляващия орган, които са били подложени на корекция в отчетите и разходите - предмет на текуща оценка за тяхната законосъобразност и редовност;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от управляващия орган за други сериозни недостатъци, установени от управляващия орган, при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
Раздел 2
Събиране
Член 74
Финансови отговорности и събиране.
1. Управляващият орган носи отговорност за събирането на неправомерно изплатени суми.
2. В случай че събирането се отнася до нарушение на правни задължения от страна на управляващия орган, произтичащи от настоящия регламент и от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, управляващият орган носи отговорност за възстановяването на съответните суми към Комисията.
3. В случай че събирането се отнася до системни пропуски в системите за управление и контрол на програмата, управляващият орган носи отговорност за възстановяването на съответните суми на Комисията в съответствие с разпределението на задълженията между участващите държави, определено в програмата.
4. В случай че събирането се отнася до дълг на бенефициер, установен в държава членка, или управляващият орган не успее да събере вземането, държавата членка, в която се намира въпросният бенефициер, извършва плащането на дълга на управляващия орган, преди да се обърне към бенефициера.
5. В случай че събирането се отнася до дълг на бенефициер, установен в партньорска държава по ТГС, и управляващият орган не успее да събере вземането, степента на отговорност на партньорската държава по ТГС, в която се намира въпросният бенефициер, е определената в съответните споразумения за финансиране, посочени в членове 8 и 9.
Член 75
Възстановяване на суми към управляващия орган
1. Управляващият орган събира от главния бенефициер неправомерно изплатените суми заедно с лихвите за просрочени плащания. Съответните бенефициери възстановяват на главния бенефициер неправомерно изплатените суми съгласно споразумението за партньорство, подписано между тях. Ако главният бенефициер не успее да осигури възстановяване на сумите от съответния бенефициер, управляващият орган уведомява официално бенефициера да възстанови сумите на главния бенефициер. Ако съответният бенефициер не възстанови сумите, управляващият орган предявява искане към участващата държава, в която е установен съответният бенефициер, да възстанови неправомерно изплатените суми в съответствие с член 74, параграфи 2-5.
2. Управляващият орган проявява надлежно усърдие, за да гарантира възстановяване на средствата по нарежданията за събиране на вземания с подкрепа от участващите държави. По-специално управляващият орган гарантира, че вземането е безспорно, ликвидно и дължимо. Когато управляващият орган възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и пропорционалност. Решението за отказ трябва да се представи на съвместния комитет за мониторинг за предварително одобрение.
3. Управляващият орган информира Комисията за всички стъпки, предприети за събиране на дължимите суми. Комисията може по всяко време да поеме задачата за събиране на сумите директно от бенефициера или от съответната участваща държава.
4. Досието, предадено на участваща държава или на Комисията, съдържа всички документи, необходими за събирането, както и доказателства за стъпките, предприети от управляващия орган за събиране на дължимите суми.
5. Сключените от управляващия орган договори съдържат клауза, чрез която Комисията или участващата държава, в която е установен бенефициерът, събира всички суми, дължими на управляващия орган, ако последният не успее да ги събере.
Член 76
Възстановяване на суми на Комисията
1. Всяко възстановяване на суми, дължими на Комисията, се извършва преди падежа, указан в нареждането за събиране. Падежът е 45 дни от датата на издаване на дебитното известие.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече от падежа и приключва на датата на действителното плащане. Процентът на тази лихва е три и половина пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца на падежа. Суми, които подлежат на възстановяване, могат да бъдат прихванати от суми от всякакъв вид, които се дължат на бенефициера или участваща държава. Това не засяга правото на страните да се споразумеят за плащане на вноски.
ДЯЛ IХ
ДОКЛАДВАНЕ, МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 77
Годишни доклади на управляващия орган
1. До 15 февруари управляващият орган предоставя на Комисията годишен доклад, одобрен от съвместния комитет за мониторинг. Този годишен доклад включва техническа част и финансова част, обхващащи предходната счетоводна година.
2. Техническата част описва:
а)
напредъка, постигнат при изпълнението на програмата и нейните приоритети;
б)
подробен списък на подписаните договори, както и списък на подбраните проекти, по които все още не са сключени договори, включително резервните списъци;
в)
извършените дейности за техническа помощ;
г)
мерките, предприети за мониторинг и оценка на проекти, резултатите от тях и предприетите действия за справяне с установените проблеми;
д)
осъществените информационни и комуникационни дейности.
3. Финансовата част се изготвя в съответствие с член 68, параграф 2.
4. Освен това годишният доклад съдържа дейностите, предвидени да бъдат изпълнени през следващата счетоводна година. Това включва:
а)
актуализирана одитна стратегия;
б)
работната програма, финансовия план и планираното използване на техническа помощ;
в)
годишния план за мониторинг и оценка в съответствие с член 78, параграф 2;
г)
годишния план за информационни и комуникационни дейности в съответствие с член 79, параграф 4.
5. До 30 септември 2024 г. управляващият орган представя на Комисията окончателен доклад, одобрен от съвместния комитет за мониторинг. Окончателният доклад съдържа mutatis mutandis информацията, изисквана съгласно параграфи 2 и 3 по-горе, за последната счетоводна година и за целия срок на програмата.
Член 78
Мониторинг и оценка
1. Мониторингът и оценката на програмата целят подобряване на качеството на нейното оформяне и изпълнение, както и оценяване и подобряване на нейната съгласуваност, ефективност, ефикасност и въздействие. Констатациите от мониторинга и оценките се вземат предвид в цикъла на програмиране и изпълнение.
2. Програмата включва примерен план за мониторинг и оценка за целия срок на програмата. Всяка програма съставя впоследствие годишен план за мониторинг и оценка, който се изпълнява от управляващия орган в съответствие с насоките и методиката за оценка на Комисията. Годишният план се предоставя на Комисията не по-късно от 15 февруари.
3. Освен ежедневния мониторинг управляващият орган извършва мониторинг на програмата и проекта с оглед на постигането на резултати.
4. Комисията има достъп до всички доклади за мониторинг и оценка.
5. Комисията може във всеки момент да стартира оценка или мониторинг на програмата или на част от нея. Резултатите от тези действия, които се съобщават на съвместния комитет за мониторинг и на управляващия орган на съответната програма, могат да доведат до корекции в програмата.
ДЯЛ X
ВИДИМОСТ
Член 79
Видимост
1. Основната отговорност за това да осигурят разпространението на подходяща информация сред обществеността следва да бъде както на управляващия орган, така и на бенефициерите.
2. Управляващият орган и бенефициерите гарантират съответна видимост на участието на Съюза в програми и проекти с цел да се засили осведомеността на обществото относно действията на Съюза и да се създаде последователен облик на подкрепата на Съюза във всички участващи държави.
3. Управляващият орган гарантира, че неговата стратегия за видимост и мерките за видимост, предприети от бенефициерите, съответстват на насоките на Комисията.
4. В програмата се включват комуникационната стратегия за целия срок на програмата и примерен план за информационните и комуникационните дейности през първата година, включително мерки за осигуряване на видимост. Всяка програма съставя впоследствие годишен план за информационни и комуникационни дейности, който се изпълнява от управляващия орган. Посоченият план се предоставя на Комисията не по-късно от 15 февруари.
ТРЕТА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
НЕПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ С МЕЖДУНАРОДНИ ОРГАНИЗАЦИИ
Член 80
Международни организации като управляващ орган
1. Участващите държави могат да предложат програмата да се управлява от международна организация.
2. Само международни организации по смисъла на член 43 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 могат да бъдат предложени за управляващ орган.
3. Международната организация трябва да отговаря на изискванията, определени в член 60 от Регламент (ЕС) № 966/2012.
4. Преди Комисията да приеме дадена програма, тя получава доказателства, че са изпълнени изискванията, посочени в параграф 3.
Член 81
Правила, приложими към програми, управлявани от международна организация
1. Комисията и международната организация сключват споразумение, в което подробно се описват правилата, приложими към програмата. В случай че програмата участва във финансов инструмент съгласно член 42, се спазват условията и изискванията за докладване, посочени в член 140 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Разпоредбите, които се съдържат във втора част, се прилагат към програми, управлявани от международна организация, освен ако в споразумението, посочено в параграф 1, е предвидено друго.
ДЯЛ II
НЕПРЯКО УПРАВЛЕНИЕ С ПАРТНЬОРСКА ДЪРЖАВА ПО ТГС
Член 82
Партньорски държави по ТГС като управляващ орган
1. Участващите държави могат да предложат програмата да се управлява от партньорска държава по ТГС.
2. Естеството на задачите, възложени на посочената партньорска държава по ТГС, се определят в споразумение, подписано от Комисията и партньорската държава по ТГС, съгласно разпоредбите относно непрякото управление, съдържащи се в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. В споразумението, посочено в параграф 2, подробно се описват правилата, приложими за програмата. По-специално в споразумението се определят разпоредбите от втора част, които се прилагат с оглед на естеството на задачите, възложени на управляващия орган, и съответните суми.
ЧЕТВЪРТА ЧАСТ
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 83
Преходни разпоредби
Регламент (ЕО) № 951/2007 на Комисията (14) продължава да се прилага спрямо правните актове и задълженията по изпълнение на бюджета за финансовите години, предхождащи 2014 г.
Член 84
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 август 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 897/2014
z dne 18. avgusta 2014
o določitvi posebnih določb za izvajanje programov čezmejnega sodelovanja, ki se financirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 291 Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o ustanovitvi evropskega instrumenta sosedstva (1) in zlasti člena 12 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (2) in zlasti člena 6(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Eno od področij, ki jih zadeva Uredba (EU) št. 232/2014, vključuje sodelovanje med eno ali več državami članicami Evropske unije na eni strani ter eno ali več partnerskimi državami na drugi strani, kot je opredeljeno v Prilogi I k navedeni uredbi, in/ali Rusko federacijo na obmejnem območju ob skupnem delu zunanje meje z Unijo za krepitev čezmejnega sodelovanja.
(2)
V Uredbi (EU) št. 236/2014 so določena pravila za izvajanje pomoči, ki se uporabljajo za vse instrumente za zunanje delovanje.
(3)
V Uredbi (EU) št. 232/2014 je določeno, da se sprejmejo izvedbena pravila s posebnimi določbami za izvajanje programov čezmejnega sodelovanja. Navedena pravila med drugim vključujejo določbe o stopnjah in načinih sofinanciranja, vsebini, pripravi, spremembah in zaključku skupnih operativnih programov, vlogi in funkciji struktur programa, vključno z njihovim položajem, učinkovito identifikacijo, obveznostmi in odgovornostmi, opisom sistemov upravljanja in nadzora, pogoji tehničnega upravljanja in finančnega poslovodenja podpore Unije, postopkih izterjave v vseh državah udeleženkah, spremljanju in ocenjevanju, dejavnostih spodbujanja prepoznavnosti in informativnih dejavnostih ter deljenem in posrednem upravljanju.
(4)
V programskem dokumentu iz člena 9(1) Uredbe (EU) št. 232/2014 so opredeljeni strateški cilji čezmejnega sodelovanja ter tematski cilji in pričakovani okvirni rezultati navedenega sodelovanja, vključuje pa tudi seznam skupnih operativnih programov, ki jih je treba oblikovati.
(5)
Čezmejno sodelovanje bi bilo treba izvajati z večletnimi skupnimi operativnimi programi, ki zajemajo sodelovanje za posamezno mejo ali skupino meja in obsegajo večletne prednostne naloge, ki vključujejo sveženj usklajenih tematskih ciljev in jih je mogoče izvajati s podporo Unije.
(6)
Pripraviti je treba izvedbena pravila o podrobnih določbah za izvajanje programov čezmejnega sodelovanja, ki se financirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 232/2014, hkrati pa državam udeleženkam omogočiti določeno stopnjo prožnosti, kar zadeva podrobna pravila za organizacijo in izvajanje posameznega programa glede na njegove posebnosti. Na podlagi tega načela in te uredbe bi morale države udeleženke Komisiji v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 232/2014 skupaj predložiti predloge za skupne operativne programe, ki jih Komisija sprejme.
(7)
Ker naj bi vse države udeleženke sodelovale v strukturah odločanja programa, medtem ko je za naloge izvajanja običajno pooblaščen organ upravljanja s sedežem v državi članici, so potrebna pravila, ki bi urejala organizacijsko strukturo in bi zajemala naloge organa upravljanja ter razdelitev nalog med posameznimi organi in znotraj vsakega organa, ki je del programskih struktur.
(8)
Komisija glede na izkušnje iz programskega obdobja 2007-2013 ne bo samodejno prevzela končne odgovornosti za izterjave v partnerskih državah. Zato so bile v izvedbenih pravilih določene nove določbe, ki državam udeleženkam nalagajo več odgovornosti v zvezi z upravljanjem, nadzorom in revizijo. V programih bo treba opredeliti lastne sisteme upravljanja in nadzora, ki bodo temeljili na teh pravilih. Partnerske države bodo morale organom upravljanja pomagati pri izvajanju programov z ustanovitvijo nacionalnih organov, nadzornih kontaktnih točk in skupine revizorjev.
(9)
V skladu s členom 10(8) Uredbe (EU) št. 232/2014 države udeleženke z organom upravljanja po potrebi podpišejo sporazume, da se določijo določbe, ki niso vključene v sporazume o financiranju, podpisane s partnerskimi državami ali Rusko federacijo.
(10)
Glede na izkušnje iz programskega obdobja 2007-2013 postopki in pravila za dodelitev nepovratnih sredstev, ki jih je Komisija pripravila za zunanje delovanje, ne bodo več obvezni. V okviru programov bi bilo treba dovoliti uporabo postopkov, ki jih razvijejo države udeleženke, če so izpolnjeni določeni standardi iz te uredbe.
(11)
V skladu s členom 7(7) Uredbe (EU) št. 232/2014 se lahko financiranje na podlagi te uredbe združi s sredstvi, ki se dodelijo na podlagi drugih ustreznih uredb Unije. To bo omogočilo prenos financiranja iz Uredbe (EU) št. 232/2014 na programe, ki se financirajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Enakovredno pravilo v Uredbi (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da se financiranje prenese na Uredbo (EU) št. 232/2014, s čimer se zajame sodelovanje upravičencev iz slednje uredbe v programih čezmejnega sodelovanja, za katere velja ta uredba. Ta nova pravila bodo poenostavila postopke upravljanja v zvezi s sodelovanjem teh držav v programih.
(12)
Ker se programi običajno izvajajo prek deljenega upravljanja, bi morali biti sistemi upravljanja in nadzora v skladu s pravili Unije, zlasti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (6) ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (7). Komisija bi morala zagotoviti, da se sredstva Unije porabljajo v skladu s pravili, ki se uporabljajo med izvajanjem programov.
(13)
Ti ukrepi so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014.
(14)
Da bi se omogočilo pravočasno načrtovanje in izvajanje programov, bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
PRVI DEL
VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
V tej uredbi so določene podrobne določbe za izvajanje programov čezmejnega sodelovanja, kot je opredeljeno v členu 12 Uredbe (EU) št. 232/2014 in členu 6(2) Uredbe (EU) št. 236/2014.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„program“ pomeni skupni operativni program v smislu člena 10 Uredbe (EU) št. 232/2014;
(b)
„države udeleženke“ pomenijo vse države članice, partnerske države pri čezmejnem sodelovanju in katero koli državo Evropskega gospodarskega prostora, ki sodelujejo v programu;
(c)
„programski dokument“ pomeni dokument iz člena 9(1) Uredbe (EU) št. 232/2014, v katerem so opredeljeni strateški cilji, seznam programov, njihova okvirna večletna dodelitev in geografska upravičenost;
(d)
„programsko območje“ pomeni glavne regije, sosednje regije, pomembna socialna, gospodarska ali kulturna središča oziroma teritorialne enote iz člena 8(3) oziroma (4) Uredbe (EU) št. 232/2014;
(e)
„glavne regije“ pomenijo teritorialne enote iz člena 8(1) Uredbe (EU) št. 232/2014 ter mejna območja geografskih enot iz instrumenta za predpristopno pomoč in držav Evropskega gospodarskega prostora, kot so opredeljena v programskem dokumentu;
(f)
„sosednje regije“ pomenijo teritorialne enote iz člena 8(2) Uredbe (EU) št. 232/2014 ter teritorialne enote, ki mejijo na glavne regije v geografskih enotah iz instrumenta za predpristopno pomoč in v državah Evropskega gospodarskega prostora;
(g)
„skupni nadzorni odbor“ pomeni skupni odbor, ki je pristojen za spremljanje izvajanja programa;
(h)
„organ upravljanja“ pomeni organ ali telo, ki mu država udeleženka dodeli pristojnost za upravljanje programa;
(i)
„nacionalni organ“ pomeni subjekt, ki ga imenuje vsaka država udeleženka in je glavni odgovorni subjekt za podporo organa upravljanja pri izvajanju programa na ozemlju države udeleženke;
(j)
„skupni tehnični sekretariat“ pomeni organ, ki ga za pomoč programskim organom ustanovijo države udeleženke;
(k)
„finančni instrumenti“ pomenijo ukrepe Unije v obliki dopolnilne finančne podpore za uresničevanje enega ali več posameznih ciljev politik Unije. Taki instrumenti imajo lahko obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja ter se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi, kadar je to ustrezno;
(l)
„partnerske države pri čezmejnem sodelovanju“ pomenijo države in ozemlja iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 232/2014 ter Rusko federacijo, pa tudi upravičence iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 231/2014, kadar obstaja sofinanciranje na podlagi slednje uredbe;
(m)
„nepravilnosti“ pomenijo vsako kršitev sporazuma o financiranju, pogodbe ali prava, ki se uporablja, ki je posledica delovanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, vključenega v izvajanje programa, in ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi škodovala proračunu Unije;
(n)
„prispevek Unije“ pomeni del upravičenih odhodkov programa ali projekta, ki ga financira Unija;
(o)
„pogodba“ pomeni vsako pogodbo o izvedbi javnega naročila ali pogodbo o nepovratnih sredstvih, ki se sklene v okviru programa;
(p)
„veliki infrastrukturni projekti“ pomenijo projekte, ki zajemajo sklop gradenj, dejavnosti ali storitev, katerih namen je izpolniti enovito nalogo posebne narave z jasno opredeljenimi cilji skupnega interesa za izvajanje naložb s čezmejnim vplivom in koristmi, ter pri katerih se za pridobitev infrastrukture dodeli proračunski delež v višini vsaj 2,5 milijona EUR;
(q)
„posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali v imenu tega organa izvaja naloge v povezavi z upravičenci, ki izvajajo projekte;
(r)
„izvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bila sklenjena pogodba o izvedbi javnega naročila;
(s)
„upravičenec“ pomeni fizično ali pravno osebo, s katero je bila podpisana pogodba o nepovratnih sredstvih;
(t)
„obračunsko leto“ pomeni obdobje od 1. julija do 30. junija, razen za prvo obračunsko leto, ki se začne z datumom začetka upravičenosti odhodkov in konča s 30. junijem 2015. Zadnje obračunsko leto je obdobje od 1. julija 2023 do 30. septembra 2024. Pri posrednem upravljanju prek mednarodne organizacije v smislu člena 80 je obračunsko leto finančno leto;
(u)
„finančno leto“ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra.
DRUGI DEL
SKUPNE DOLOČBE
NASLOV I
SPLOŠNI OKVIR ZA IZVAJANJE
POGLAVJE 1
Programi
Člen 3
Priprava
Vsak program se pripravi ob soglasju vseh držav udeleženk v skladu z Uredbo (EU) št. 232/2014, programskim dokumentom in to uredbo.
Člen 4
Vsebina
Vsak program vsebuje zlasti naslednje informacije:
1.
Uvod: kratek opis posameznih korakov priprave programa, vključno z informacijami o posvetovanjih in sprejetih ukrepih za vključitev držav udeleženk in drugih zainteresiranih strani v pripravo programa.
2.
Opis programskega območja:
(a)
glavne regije: seznam upravičenih teritorialnih enot, kot je določen v programskem dokumentu, in po potrebi kakršna koli razširitev v skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) št. 232/2014 in zahtevami iz programskega dokumenta;
(b)
sosednje regije, kadar je to ustrezno: seznam sosednjih regij, utemeljitev njihove vključitve v skladu z zahtevami iz programskega dokumenta in pogoji za njihovo sodelovanje v programu v skladu z odločitvijo držav udeleženk;
(c)
pomembna socialna, gospodarska ali kulturna središča iz člena 8(3) Uredbe (EU) št. 232/2014, kadar je to ustrezno: seznam središč po prednostnih področjih, utemeljitev njihove vključitve v skladu z zahtevami iz programskega dokumenta in pogoji za njihovo sodelovanje v programu v skladu z odločitvijo držav udeleženk;
(d)
zemljevid programskega območja, na katerem je navedeno ime posameznih teritorialnih enot ter ki po potrebi razlikuje med teritorialnimi enotami iz točk (a), (b) in (c);
(e)
poleg opisa programskega območja se v programu po potrebi označi tudi namera o uporabi člena 10(5) Uredbe (EU) št. 232/2014 pod pogoji iz programskega dokumenta.
3.
Programska strategija:
(a)
opis programske strategije, vključno z izbiro tematskih ciljev in ustreznih prednostnih nalog v skladu z določbami programskega dokumenta;
(b)
utemeljitev izbrane strategije na podlagi:
-
analize socialno-ekonomskega in okoljskega položaja programskega območja v smislu prednosti in slabosti ter srednjeročnih potreb, ki izhajajo iz navedene analize,
-
opisa preteklih izkušenj pri čezmejnih programih,
-
širših posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, informacij o skladnosti z drugimi programi v zadevnih državah in regijah, ki jih financira Unija, vključno z analizo skladnosti z nacionalnimi in regionalnimi strategijami ter politikami,
-
analize tveganja in ukrepov za zmanjšanje tveganja;
(c)
opis objektivno preverljivih kazalnikov, zlasti:
-
pričakovanih rezultatov za vsako prednostno nalogo ter ustreznih kazalnikov rezultatov z izhodiščno vrednostjo in ciljno vrednostjo,
-
kazalnikov učinka za vsako prednostno nalogo, vključno s številčno opredeljeno ciljno vrednostjo, ki bodo po pričakovanjih prispevali k rezultatom;
(d)
opis načinov vključevanja naslednjih vprašanj, ki zadevajo več področij, kadar je to ustrezno: demokracija in človekove pravice, okoljska trajnost, enakost spolov in HIV/aids.
4.
Strukture ter imenovanje pristojnih organov in organov upravljanja:
(a)
sestava skupnega nadzornega odbora in njegove naloge;
(b)
organ upravljanja in postopek njegovega imenovanja;
(c)
nacionalni organi v vseh državah udeleženkah, zlasti organ v vsaki državi udeleženki iz členov 20 in 31 ter po potrebi podporne strukture, ki niso navedene v točkah (e) in (f);
(d)
postopek oblikovanja skupnega tehničnega sekretariata ter po potrebi podružnic in njihovih nalog;
(e)
revizijski organ in člani skupine revizorjev;
(f)
organ ali organi, ki so določeni kot nadzorne kontaktne točke v vseh državah udeleženkah, in njihove naloge v skladu s členom 32.
5.
Izvajanje programa:
(a)
kratek opis sistemov upravljanja in nadzora v skladu s členom 30;
(b)
časovni okvir izvajanja programa;
(c)
opis postopkov izbire projektov v skladu s členom 30;
(d)
opis vrste podpore po prednostnih nalogah v skladu s členom 38, vključno s seznamom projektov, ki se izberejo s postopkom neposredne dodelitve, ali prispevkov za finančne instrumente. Vključuje tudi okvirni časovni razpored za izbiro projektov, ki naj bi se financirali v skladu s členom 41;
(e)
opis načrtovane uporabe tehnične pomoči in postopkov oddaje javnega naročila, ki se uporabljajo;
(f)
opis sistemov spremljanja in nadzora z okvirnim načrtom spremljanja in ocenjevanja med trajanjem programa;
(g)
komunikacijska strategija za celotno programsko obdobje ter okvirni načrt obveščanja in komuniciranja za prvo leto;
(h)
informacije o izpolnjevanju regulativnih zahtev iz Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8);
(i)
okviren finančni načrt, ki vsebuje naslednji tabeli (brez delitve po državah udeleženkah):
-
tabelo s podrobno opredelitvijo začasnih letnih finančnih odobritev za obveznosti in plačila, ki so predvidene kot podpora Unije za vsak tematski cilj in tehnično pomoč. Odobritve za prvo leto vključujejo stroške pripravljalnih ukrepov v skladu s členom 16,
-
tabelo s podrobno opredelitvijo okvirnih zneskov finančnih odobritev podpore Unije in sofinanciranja za celotno programsko obdobje za vsak tematski cilj in tehnično pomoč;
(j)
pravila o upravičenosti odhodkov iz členov 48 in 49;
(k)
porazdelitev obveznosti med države udeleženke v skladu s členom 74;
(l)
pravila prenosa, uporabe in spremljanja sofinanciranja;
(m)
opis sistemov IT za poročanje ter izmenjavo računalniških podatkov med organom upravljanja in Komisijo;
(n)
jeziki, ki se uporabljajo v okviru programa v skladu s členom 7.
Člen 5
Sprejetje
1. Države udeleženke v enem letu po odobritvi programskega dokumenta Komisiji skupaj predložijo predlog programa, ki zajema vse elemente iz člena 4. Države udeleženke pred njegovo predložitvijo Komisiji pisno potrdijo, da se strinjajo z vsebino programa.
2. Komisija preveri, da program vsebuje vse elemente iz člena 4. Komisija oceni skladnost programa z Uredbo (EU) št. 232/2014, programskim dokumentom, to uredbo in drugo ustrezno zakonodajo Unije. Ocena obravnava zlasti:
(a)
kakovost analize ter njeno skladnost s predlaganimi prednostnimi nalogami in drugimi programi, ki jih financira Unija;
(b)
točnost finančnega načrta;
(c)
skladnost z Direktivo 2001/42/ES.
3. V treh mesecih po datumu predložitve programa Komisija da pripombe in zahteva potrebne spremembe. V dveh mesecih po zahtevi Komisije države udeleženke predložijo vse potrebne informacije. V šestih mesecih po datumu predložitve programa Komisija odobri program, če so bile vse njene pripombe ustrezno upoštevane. Komisija lahko te roke podaljša glede na naravo zahtevanih sprememb.
4. Vsak program je sprejet s sklepom Komisije za celoten čas trajanja programa v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 232/2014.
Člen 6
Prilagoditve in spremembe
1. Prilagoditve programa, ki ne vplivajo bistveno na naravo in cilje programa, se štejejo za nebistvene. Zlasti:
(a)
skupne spremembe do 20 % prvotno dodeljenega prispevka Unije za vsak tematski cilj ali tehnično pomoč ali prispevka Unije, kakor je bil spremenjen v skladu z odstavkom 2, vključno s prenosom med tematskimi cilji ali s tehnične pomoči na tematske cilje;
(b)
skupne spremembe do 20 % prvotno dodeljenega prispevka Unije za vsak tematski cilj ali prispevka Unije, kakor je bil spremenjen v skladu z odstavkom 2, vključno s prenosom s tematskih ciljev na tehnično pomoč.
Spremembe finančnega načrta programa iz točke (a) lahko ob predhodni odobritvi skupnega nadzornega odbora neposredno izvede organ upravljanja. Organ upravljanja Komisijo o kakršnih koli takih spremembah obvesti najpozneje v naslednjem letnem poročilu in ji predloži vse potrebne dodatne informacije.
V primeru sprememb finančnega načrta programa iz točke (b) organ upravljanja zaprosi za predhodno odobritev skupnega nadzornega odbora in Komisije.
2. Po utemeljeni zahtevi skupnega nadzornega odbora ali na pobudo Komisije po posvetovanju s skupnim nadzornim odborom se lahko programi spremenijo na podlagi naslednjega:
(a)
pregleda programskega dokumenta;
(b)
večjih socialno-ekonomskih sprememb ali znatnih sprememb programskega območja;
(c)
težav pri izvajanju;
(d)
sprememb finančnega načrta, ki presegajo prožnost iz odstavka 1, ali kakršne koli spremembe, ki znatno vpliva na naravo in cilje programa;
(e)
revizij, spremljanja in ocenjevanj.
3. Zahteve za spremembo programov so ustrezno utemeljene in izražajo pričakovani učinek sprememb na program.
4. Komisija predložene informacije oceni v skladu z odstavkoma 2 in 3. Če ima pripombe, ji organ upravljanja predloži vse potrebne dodatne informacije. V petih mesecih po predložitvi zahteve za spremembo Komisija odobri spremembo, če so bile vse njene pripombe ustrezno upoštevane.
5. Kakršna koli sprememba programa v primerih iz odstavka 2 ali člena 66(5) se sprejme s sklepom Komisije in lahko zahteva spremembo sporazumov o financiranju iz členov 8 in 9.
Člen 7
Uporaba jezikov
1. Pri vsakem programu se kot delovni jezik uporablja en ali več uradnih jezikov Unije. Poleg tega se lahko države udeleženke odločijo, da bodo za delovni jezik uporabljale druge jezike, ki niso uradni jeziki Unije. Izbira delovnih jezikov je opisana v programu v skladu s členom 4.
2. Da se upošteva partnerski vidik programov, lahko upravičenci vse dokumente v zvezi s projektom predložijo organu upravljanja v svojem nacionalnem jeziku, če je ta možnost v programu posebej navedena ter če skupni nadzorni odbor prek organa upravljanja zagotovi sredstva za potrebno prevajanje in tolmačenje.
3. Stroški prevajanja in tolmačenja za vse jezike, ki so bili izbrani v okviru programa, se krijejo iz proračuna za tehnično pomoč na programski ravni ali iz proračuna za posamezni projekt na ravni projekta.
POGLAVJE 2
Sporazumi o financiranju
Člen 8
Sporazumi o financiranju s partnerskimi državami pri čezmejnem sodelovanju
1. Komisija sklene sporazume o financiranju s posameznimi partnerskimi državami pri čezmejnem sodelovanju. Sporazume o financiranju lahko podpišejo tudi druge države udeleženke ali organ upravljanja ali država, ki gosti organ upravljanja.
2. Sporazumi o financiranju se podpišejo najpozneje konec leta, ki sledi letu, v katerem je bil sprejet sklep Komisije o sprejetju programa. Kadar pa program vključuje več kot eno partnersko državo pri čezmejnem sodelovanju, pred navedenim datumom vse strani podpišejo vsaj en sporazum o financiranju. Druge partnerske države pri čezmejnem sodelovanju lahko podpišejo posamezne sporazume o financiranju pozneje. Do začetka veljavnosti sporazuma o financiranju ni mogoče izvajati zunanjega dela programa z navedeno partnersko državo pri čezmejnem sodelovanju. Kadar se program sofinancira na podlagi Uredbe (EU) št. 231/2014 in je partnerskih držav pri čezmejnem sodelovanju več, vse strani najpozneje ob koncu leta, ki sledi letu, v katerem je bil sprejet sklep Komisije o sprejetju programa, podpišejo vsaj en sporazum o financiranju z eno partnersko državo udeleženko, navedeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 232/2014, ali Rusko federacijo.
Člen 9
Sporazumi o financiranju s partnerskimi državami pri čezmejnem sodelovanju, ki zagotavljajo sofinanciranje
1. Kadar se sofinanciranje, ki ga zagotavlja partnerska država pri čezmejnem sodelovanju, prenese na organ upravljanja, sporazum o financiranju iz člena 8 podpišejo tudi druge udeležene države članice in partnerske države pri čezmejnem sodelovanju ter organ upravljanja ali država, ki gosti organ upravljanja.
2. Ta sporazum o financiranju vsebuje določbe v zvezi s sofinanciranjem, ki ga zagotavlja partnerska država pri čezmejnem sodelovanju, kot so:
(a)
znesek;
(b)
načrtovana uporaba in pogoji uporabe, vključno s pogoji za predložitev vloge;
(c)
načini plačila;
(d)
finančno poslovodenje;
(e)
vodenje evidenc;
(f)
obveznosti poročanja;
(g)
preverjanja in nadzor;
(h)
nepravilnosti in izterjave.
POGLAVJE 3
Drugi sporazumi ali memorandumi o soglasju
Člen 10
Vsebina
Organ upravljanja lahko z državami udeleženkami sklene memorandum o soglasju ali kakršen koli drug sporazum z okvirnimi programskimi določbami, zlasti o nacionalnem sofinanciranju, posebnih finančnih obveznostih, revizijah in izterjavah.
Vsebina takih memorandumov o soglasju ali katerih koli drugih sporazumov je v skladu z določbami iz te uredbe in sporazumov o financiranju.
POGLAVJE 4
Izvajanje
Člen 11
Načini izvajanja
Programi se običajno izvajajo z deljenim upravljanjem prek držav članic v skladu s členom 59 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Države udeleženke lahko predlagajo izvajanje s posrednim upravljanjem, ki ga partnerska država pri čezmejnem sodelovanju ali mednarodna organizacija izvaja v skladu s členom 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Programe, ki se izvajajo s posrednim upravljanjem, ureja tretji del te uredbe.
NASLOV II
SOFINANCIRANJE
Člen 12
Stopnja sofinanciranja
1. Sofinanciranje znaša vsaj 10 % prispevka Unije.
2. Sofinanciranje je, če je to mogoče, uravnoteženo razporejeno med trajanjem programa, da se ob zaključku programa doseže minimalni cilj v višini 10 %.
3. Pomoč, ki se dodeli v okviru programa, je skladna s pravili Unije o državni pomoči, ki se uporabljajo v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 13
Viri sofinanciranja
1. Sofinanciranje izhaja iz virov, ki niso Unija.
2. Države udeleženke znotraj posameznega programa prosto določijo vir, znesek in razporeditev sofinanciranja.
3. Če partnerska država pri čezmejnem sodelovanju prenese svoje sofinanciranje na organ upravljanja, se ureditev glede zagotavljanja, uporabe in spremljanja sofinanciranja določi v sporazumu o financiranju iz člena 9 in po potrebi v sporazumih iz člena 10.
4. V vseh drugih primerih se lahko ureditev, ki se uporablja za sofinanciranje, določi v sporazumih iz člena 10.
Člen 14
Prispevki v naravi
1. Kakršno koli zagotavljanje brezplačnih nefinančnih virov s strani tretje osebe se šteje za prispevke v naravi na ravni programa ali projekta. Stroški osebja, ki sodeluje pri projektu ali programu, se ne štejejo za prispevek v naravi, lahko pa se štejejo za del najmanj 10-odstotnega sofinanciranja iz člena 12, kadar jih plačajo upravičenci ali države udeleženke.
2. Prispevki v naravi niso upravičeni stroški in se ne smejo šteti kot del najmanj 10-odstotnega sofinanciranja iz člena 12.
NASLOV III
OBDOBJE IZVAJANJA
Člen 15
Obdobje izvajanja
Obdobje izvajanja posameznega programa se začne z datumom, ko Komisija sprejme program, in se zaključi najpozneje 31. decembra 2024.
Člen 16
Začetna faza programa
1. Pri deljenem upravljanju se program v državah članicah udeleženkah začne po prejetju obvestila iz člena 25(4), s katerim Komisija obvešča, da ne bo zahtevala dokumentov iz navedenega člena ali da nima nobenih pripomb. Države udeleženke lahko pripravljalne ukrepe, potrebne za vzpostavitev sistemov upravljanja in nadzora, začnejo izvajati že prej. S tem povezani stroški so upravičeni v skladu s členom 36.
2. Pri posrednem upravljanju iz členov 80 in 82 se program v državah članicah udeleženkah začne po začetku veljavnosti sporazuma, s katerim se naloge izvajanja proračuna zaupajo mednarodni organizaciji ali partnerski državi pri čezmejnem sodelovanju.
3. Poleg tega se lahko sprejmejo naslednji dodatni pripravljalni ukrepi, potrebni za začetek programa:
(a)
ustanovitev organa upravljanja in po potrebi skupnega tehničnega sekretariata;
(b)
prvi sestanki skupnega nadzornega odbora, vključno s predstavniki partnerskih držav pri čezmejnem sodelovanju, ki še niso podpisale sporazuma o financiranju ali pri katerih sporazum o financiranju še ni začel veljati;
(c)
priprava in začetek izbire projektov ali postopkov oddaje javnega naročila s klavzulo o odložitvi, ki je povezana z začetkom veljavnosti sporazumov o financiranju.
4. Do začetka veljavnosti posameznih sporazumov o financiranju se lahko z ustrezno partnersko državo pri čezmejnem sodelovanju začnejo izvajati samo pripravljalni ukrepi iz odstavkov 1 in 3.
Člen 17
Prekinitev programa
1. Kadar ustreznega sporazuma o financiranju pred datumom iz člena 8(2) ni podpisala nobena partnerska država pri čezmejnem sodelovanju, se program prekine.
Že dodeljeni letni obroki iz Evropskega sklada za regionalni razvoj ostanejo na voljo do konca svojega običajnega življenjskega obdobja, vendar se lahko uporabijo samo za dejavnosti, ki potekajo izključno v zadevnih državah članicah in za katere so bile pogodbe sklenjene pred sklepom Komisije o prekinitvi. Organ upravljanja Komisiji pošlje končno poročilo v treh mesecih od zaključka pogodb, pri čemer slednja ravna v skladu z odstavkoma 2 in 3.
2. Kadar programa ni mogoče izvajati zaradi težav pri odnosih med državami udeleženkami in v drugih ustrezno utemeljenih primerih, se lahko Komisija na zahtevo skupnega nadzornega odbora ali na svojo pobudo po posvetovanju s skupnim nadzornim odborom odloči za prekinitev programa pred datumom izteka obdobja izvajanja.
3. Kadar se program prekine, organ upravljanja pošlje končno poročilo v šestih mesecih po sklepu Komisije. Po obračunu plačil predhodnih predfinanciranj Komisija opravi končno plačilo ali po potrebi izda nalog za izterjavo. Komisija tudi sprosti preostali saldo obveznosti.
Druga možnost je znižanje proračunske postavke za program v skladu s točko (c) člena 6(2).
4. V primerih iz odstavkov 1 in 2 se podpora iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v obliki še ne dodeljenih letnih obrokov ali letnih obrokov, ki so bili dodeljeni, nato pa v istem proračunskem letu popolnoma ali delno sproščeni, vendar še niso bili prerazporejeni na drug program iste kategorije programov zunanjega sodelovanja, dodeli notranjim programom čezmejnega sodelovanja v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1299/2013.
Podpora na podlagi Uredbe (EU) št. 232/2014 v obliki še ne dodeljenih letnih obrokov ali letnih obrokov, ki so bili dodeljeni, nato pa v istem proračunskem letu popolnoma ali delno sproščeni, se uporabi za financiranje drugih programov ali projektov, ki so upravičeni na podlagi Uredbe (EU) št. 232/2014.
Člen 18
Projekti
1. Pogodba za velike infrastrukturne projekte, ki so izbrani z neposredno dodelitvijo, se podpiše in prispevek za finančne instrumente zagotovi pred 30. junijem 2019.
2. Vse druge pogodbe se podpišejo pred 31. decembrom 2021.
3. Vse dejavnosti v okviru projekta, ki jih financira program, se zaključijo najpozneje 31. decembra 2022.
Člen 19
Zaključek programa
1. Med 1. januarjem 2023 in 30. septembrom 2024 se lahko izvajajo samo dejavnosti, povezane z zaključkom programa.
2. Program se obravnava kot zaključen, ko se izvršijo naslednji postopki:
(a)
zaključek vseh pogodb, sklenjenih v okviru programa;
(b)
plačilo ali povrnitev končnega plačila;
(c)
sprostitev preostalih odobritev s strani Komisije.
3. Zaključek programa ne vpliva na pravico Komisije, da po potrebi izvede naknadne finančne popravke glede organa upravljanja ali upravičencev, če je treba prilagoditi končni znesek programa ali projektov zaradi opravljenih pregledov ali revizij po datumu zaključka.
NASLOV IV
PROGRAMSKE STRUKTURE
Člen 20
Imenovanje pristojnih organov in organov upravljanja
1. Države udeleženke za organ upravljanja izberejo nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali telo ali organ zasebnega prava za opravljanje javne službe. Isti organ upravljanja je lahko izbran za več kot en program.
2. Države udeleženke imenujejo nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali telo, ki je funkcionalno neodvisno od organa upravljanja in je edini revizijski organ. Revizijski organ ima sedež v državi članici, ki gosti organ upravljanja. Isti revizijski organ je lahko imenovan za več kot en program.
3. Za izvajanje določenih nalog organa upravljanja se lahko imenuje en ali več posredniških organov, zanje pa je pristojen organ upravljanja. Ustrezna ureditev med organom upravljanja in posredniškimi organi se formalno določi v pisni obliki. Posredniški organ zagotavlja svojo plačilno sposobnost in pristojnost na zadevnem področju ter sposobnost upravnega in finančnega poslovodenja.
4. Države udeleženke v sistemih upravljanja in nadzora ter po potrebi v sporazumih o financiranju iz členov 8 in 9 in/ali sporazumih iz člena 10 opredelijo pravila, ki urejajo njihove odnose z organom upravljanja in revizijskim organom, odnose med tema organoma ter odnose med tema organoma in Komisijo.
5. Država članica, v kateri ima organ upravljanja sedež, lahko na lastno pobudo imenuje usklajevalni organ, ki je pristojen za zveze s Komisijo in obveščanje Komisije, usklajevanje dejavnosti drugih zadevnih imenovanih organov in spodbujanje usklajene uporabe veljavnega prava.
6. Vsaka država udeleženka imenuje:
(a)
nacionalni organ za podporo organu upravljanja pri upravljanju programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;
(b)
nadzorno kontaktno točko za podporo organu upravljanja pri nadzorovanju obveznosti programa;
(c)
predstavnika skupine revizorjev iz člena 28(2);
(d)
predstavnike skupnega nadzornega odbora iz člena 21.
POGLAVJE 1
Skupni nadzorni odbor
Člen 21
Skupni nadzorni odbor
Države udeleženke v treh mesecih po tem, ko Komisija sprejme program, ustanovijo skupni nadzorni odbor.
Člen 22
Sestava skupnega nadzornega odbora
1. Skupni nadzorni odbor je sestavljen iz enega ali več predstavnikov, ki jih imenuje posamezna država udeleženka. Predstavniki so imenovani na osnovi njihove funkcije in ne nastopajo v osebnem imenu. Skupni nadzorni odbor lahko kot opazovalce imenuje tudi druge osebe.
2. Kadar koli je mogoče in ustrezno, države udeleženke zagotovijo ustrezno sodelovanje vseh zadevnih akterjev, zlasti lokalnih zainteresiranih strani, vključno z organizacijami civilne družbe in lokalnimi organi, da se zagotovi njihova udeležba pri izvajanju programa.
3. Komisija sodeluje pri delu skupnega nadzornega odbora kot opazovalka. Hkrati s predstavniki držav udeleženk je povabljena na vse sestanke skupnega nadzornega odbora. Komisija se lahko odloči, da se bo udeležila celotnega posameznega sestanka skupnega nadzornega odbora, le enega dela ali pa se sestanka ne bo udeležila.
4. Skupnemu nadzornemu odboru predseduje eden od njegovih članov, predstavnik organa upravljanja ali katera koli druga oseba, kot je določeno v poslovniku.
5. Za sekretarja skupnega nadzornega odbora je imenovan predstavnik organa upravljanja, skupnega tehničnega sekretariata ali posredniškega organa iz člena 20(3).
Člen 23
Delovanje
1. Skupni nadzorni odbor soglasno pripravi in sprejme svoj poslovnik.
2. Skupni nadzorni odbor si prizadeva odločati sporazumno. Pri nekaterih odločitvah, zlasti odločitvah glede končne izbire projektov in zneskov nepovratnih sredstev, ki se dodelijo zanje v skladu s poslovnikom, lahko uporabi postopek glasovanja.
3. Vsaka država udeleženka ima enake glasovalne pravice ne glede na število imenovanih predstavnikov.
4. Sekretar, Komisija ali drugi opazovalci nimajo glasovalnih pravic.
5. Predsednik skupnega nadzornega odbora ima vlogo moderatorja in vodi razprave. Predsednik ima glasovalno pravico, kadar je predstavnik države udeleženke.
6. Skupni nadzorni odbor se sestane najmanj enkrat na leto. Predsednik odbora ga skliče na zahtevo organa upravljanja ali na ustrezno utemeljeno zahtevo katere koli države udeleženke ali Komisije. Na pobudo predsednika skupnega nadzornega odbora, organa upravljanja ali katere koli države udeleženke lahko v skladu s poslovnikom sprejema odločitve tudi s pisnim postopkom.
7. Na koncu vsakega sestanka skupnega nadzornega odbora je sestavljen zapisnik, ki ga sopodpišeta predsednik in sekretar. Izvod tega zapisnika se pošlje predstavnikom držav udeleženk, Komisiji in vsem drugim opazovalcem.
Člen 24
Naloge skupnega nadzornega odbora
1. Skupni nadzorni odbor spremlja izvajanje programa in njegov napredek pri izpolnjevanju prednostnih nalog, pri čemer uporablja objektivno preverljive kazalnike in z njimi povezane ciljne vrednosti, določene v programu. Skupni nadzorni odbor prouči vsa vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa.
2. Skupni nadzorni odbor lahko organu upravljanja izda priporočila v zvezi z izvajanjem in ocenjevanjem programa. Spremlja ukrepe, sprejete po njegovih priporočilih.
3. Skupni nadzorni odbor zlasti:
(a)
odobri delovni program in finančni načrt organa upravljanja, vključno z načrtovano uporabo tehnične pomoči;
(b)
spremlja izvajanje delovnega programa in finančnega načrta organa upravljanja;
(c)
odobri merila za izbiro projektov, ki naj bi se financirali v okviru programa;
(d)
je pristojen za postopek ocenjevanja in izbire, ki se uporablja za projekte, ki se financirajo v okviru programa;
(e)
odobri vsak predlog za spremembo programa;
(f)
prouči vsa poročila, ki jih predloži organ upravljanja, in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe;
(g)
prouči vse sporne primere, na katere ga opozori organ upravljanja;
(h)
prouči in odobri letno poročilo iz člena 77;
(i)
prouči in odobri letni načrt spremljanja in ocenjevanja iz člena 78;
(j)
prouči in odobri letne načrte obveščanja in komuniciranja iz člena 79.
4. Ne glede na točko (d) odstavka 3 lahko skupni nadzorni odbor oblikuje odbor za izbiro projektov, ki deluje v okviru njegove pristojnosti.
POGLAVJE 2
Organ upravljanja
Člen 25
Imenovanje
1. Organ upravljanja, ki so ga izbrale države udeleženke programa, je s sklepom na ustrezni ravni imenovan v postopku imenovanja v državi članici, v kateri ima sedež.
2. Postopek imenovanja temelji na poročilu in mnenju neodvisnega revizijskega organa, ki oceni skladnost sistemov upravljanja in nadzora, vključno z vlogo posredniških organov v njih, z merili za imenovanje iz Priloge I k tej uredbi. Revizijski organ po potrebi upošteva, ali so sistemi upravljanja in nadzora za program podobni sistemom, ki so se uporabljali v predhodnem programskem obdobju, in tudi vse dokaze o njihovem učinkovitem delovanju.
Neodvisni revizijski organ je revizijski organ ali druga oseba javnega ali zasebnega prava s potrebnimi revizijskimi zmogljivostmi, ki je funkcionalno neodvisna od organa upravljanja. Svoje delo opravlja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.
3. Država članica uradni sklep iz odstavka 1 predloži Komisiji, takoj ko je mogoče, potem ko Komisija sprejme program.
4. Komisija lahko v dveh mesecih po prejetju uradnega sklepa iz odstavka 1 zahteva poročilo in mnenje neodvisnega revizijskega organa ter opis sistemov upravljanja in nadzora, zlasti v zvezi s tistimi deli, ki zadevajo izbiro projektov. Če Komisija ne namerava zahtevati teh dokumentov, o tem čim prej obvesti državo članico. Če Komisija zahteva te dokumente, lahko svoje pripombe predloži v dveh mesecih po prejetju teh dokumentov, ti pa bodo pregledani ob upoštevanju teh pripomb. Kadar Komisija nima nobenih začetnih ali nadaljnjih pripomb, o tem čim prej obvesti državo članico.
5. Kadar iz obstoječih rezultatov revizije in nadzora izhaja, da imenovani organ ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2, država članica na ustrezni ravni glede na resnost problema določi potrebni sanacijski ukrep in preizkusno obdobje, v katerem se sprejme tak sanacijski ukrep.
Kadar imenovani organ v preizkusnem obdobju ne izvede zahtevanega sanacijskega ukrepa, ki ga je določila država članica, slednja na ustrezni ravni prekliče njegovo imenovanje.
Država članica nemudoma obvesti Komisijo, kadar:
-
je imenovani organ na preizkusu, ter ji predloži informacije o sanacijskih ukrepih in zadevnem preizkusnem obdobju; ali
-
se preizkusno obdobje po izvedbi sanacijskih ukrepov zaključi; ali
-
je imenovanje organa preklicano.
Brez poseganja v uporabo člena 61 obvestilo o tem, da je država članica določila preizkusno obdobje za imenovani organ, ne prekinja obravnave zahtevkov za plačila.
Kadar je imenovanje organa upravljanja preklicano, države udeleženke imenujejo nov organ ali telo, kot je določeno v členu 20(1), ki prevzame naloge organa upravljanja. Navedeno telo ali pristojni organ je imenovan v skladu s postopkom imenovanja iz odstavka 2, o čemer je v skladu z odstavkom 4 obveščena Komisija. Na podlagi te spremembe se v skladu s členom 6 spremeni program.
Člen 26
Naloge organa upravljanja
1. Organ upravljanja je pristojen za upravljanje programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter za zagotavljanje skladnosti sklepov skupnega nadzornega odbora z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo.
2. V zvezi z upravljanjem programa organ upravljanja:
(a)
podpira delo skupnega nadzornega odbora in mu zagotavlja informacije, ki jih ta potrebuje za izvajanje svojih nalog, zlasti podatke o napredku programa pri doseganju pričakovanih rezultatov in ciljev;
(b)
pripravi ter po odobritvi skupnega nadzornega odbora predloži letno poročilo in končno poročilo Komisiji;
(c)
s posredniškimi organi, skupnim tehničnim sekretariatom, revizijskim organom in upravičenci izmenjuje informacije, ki so povezane z izvajanjem njihovih nalog ali projektov;
(d)
vzpostavi in vzdržuje računalniški sistem za evidentiranje in shranjevanje podatkov o posameznem projektu, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, nadzor in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih v projektih, kjer je primerno. Evidentira in shranjuje zlasti tehnična in finančna poročila za vsak projekt. Sistem zagotavlja vse podatke, potrebne za pripravo zahtevkov za plačila in letnih računovodskih izkazov, vključno z evidencami izterljivih zneskov, izterjanih zneskov in zneskov, ki so bili znižani po preklicu celotnega ali dela prispevka za projekt ali program;
(e)
po potrebi opravi študije vplivov na okolje na ravni programa;
(f)
izvaja načrte obveščanja in komuniciranja v skladu s členom 79;
(g)
izvaja načrte spremljanja in ocenjevanja v skladu s členom 78.
3. V zvezi z izbiro in upravljanjem projektov organ upravljanja:
(a)
pripravi in izvaja izbirne postopke;
(b)
upravlja postopke izbire projektov;
(c)
glavnemu upravičencu zagotovi dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo posameznega projekta, vključno s finančnim načrtom in roki izvajanja;
(d)
podpiše pogodbe z upravičenci;
(e)
upravlja projekte.
4. V zvezi s tehnično pomočjo organ upravljanja:
(a)
upravlja postopke oddaje javnih naročil;
(b)
podpiše pogodbe z izvajalci;
(c)
upravlja pogodbe.
5. V zvezi s finančnim poslovodenjem in nadzorom programa organ upravljanja:
(a)
preveri, ali so bile storitve opravljene, blago dobavljeno ali gradnje izvedene, ter ali so bili odhodki, ki so jih prijavili upravičenci, plačani in ali so ti v skladu z veljavno zakonodajo, pravili programa in pogoji za podporo projektom;
(b)
zagotavlja, da upravičenci, ki so vključeni v izvajanje projekta, vodijo ločeno računovodstvo ali imajo ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s projektom;
(c)
uvede učinkovite in sorazmerne ukrepe proti goljufijam ob upoštevanju ugotovljenih tveganj;
(d)
vzpostavi postopke za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede odhodkov in revizij, potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami člena 30;
(e)
pripravi izjavo o upravljanju in letni povzetek iz člena 68;
(f)
pripravi zahtevke za plačila in jih predloži Komisiji v skladu s členom 60;
(g)
pripravi letne računovodske izkaze;
(h)
pri pripravi in predložitvi zahtevkov za plačilo upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je opravil revizijski organ ali so bile opravljene v njegovi pristojnosti;
(i)
računalniško vodi računovodske evidence odhodkov, predloženih Komisiji, in plačil upravičencem;
(j)
vodi evidenco izterljivih zneskov ter zneskov, ki so bili znižani po preklicu celotnih ali dela nepovratnih sredstev.
6. Preverjanja v skladu s točko (a) odstavka 5 vključujejo naslednja postopka:
(a)
upravno preverjanje vsakega zahtevka za plačilo, ki ga predložijo upravičenci;
(b)
preverjanje projektov na kraju samem.
Pogostost in obseg preverjanja na kraju samem sta sorazmerna z zneskom nepovratnih sredstev za projekt in stopnjo tveganja, ki je s temi preverjanji ter revizijami revizijskega organa opredeljena za sisteme upravljanja in nadzora kot celoto.
7. Preverjanja projektov na kraju samem v skladu s točko (b) odstavka 6 se lahko izvedejo z vzorčenjem.
8. Kadar je institucija, ki gosti organ upravljanja, tudi upravičenec v okviru programa, ureditev glede preverjanja iz točke (a) odstavka 5 zagotavlja ustrezno ločitev nalog.
Člen 27
Skupni tehnični sekretariat in njegove podružnice
1. Države udeleženke se lahko odločijo, da bodo ustanovile skupni tehnični sekretariat, ki se opiše v programu v skladu s členom 4.
2. Skupni tehnični sekretariat organu upravljanja, skupnemu nadzornemu odboru in po potrebi revizijskemu organu pomaga pri izvajanju njihovih nalog. Zlasti obvešča morebitne upravičence o možnostih financiranja v okviru programov in upravičencem pomaga pri izvajanju projekta. Lahko je imenovan tudi kot posredniški organ iz člena 20(3).
3. Na podlagi sklepa držav udeleženk se lahko v njih ustanovijo podružnice. Njihova vloga je opisana v programu ter lahko vključuje komuniciranje, obveščanje in pomoč organu upravljanja pri nadaljnjem ocenjevanju in izvajanju projekta. Podružnica v nobenem primeru ne sme biti pooblaščena za nalogo, ki bi vključevala izvrševanje javnih pooblastil ali uporabo pooblastila za odločanje po prostem preudarku v zvezi s projekti.
4. Delovanje skupnega tehničnega sekretariata in njegovih podružnic se financira iz proračuna za tehnično pomoč.
POGLAVJE 3
Revizijski organ
Člen 28
Naloge revizijskega organa
1. Revizijski organ za program zagotavlja, da se izvedejo revizije sistemov upravljanja in nadzora na ustreznem vzorcu projektov in letnih računovodskih izkazih programa.
2. Revizijskemu organu pomaga skupina revizorjev, sestavljena iz predstavnikov vsake države udeleženke v programu.
3. Kadar revizijo izvede organ, ki ni revizijski organ, revizijski organ zagotovi, da je ta organ ustrezno funkcionalno neodvisen.
4. Revizijski organ zagotovi, da se pri reviziji upoštevajo mednarodno sprejeti revizijski standardi.
5. Revizijski organ v 9 mesecih po podpisu prvega sporazuma o financiranju v skladu s členom 8(2) Komisiji predloži revizijsko strategijo za izvajanje revizij. V revizijski strategiji so določeni revizijska metodologija pri letnih računovodskih izkazih in projektih, metoda vzorčenja za revizije projektov ter načrtovanje revizij v zvezi s sedanjim obračunskim letom in dvema naslednjima obračunskima letoma. Revizijska strategija se letno posodablja od leta 2017 do konca leta 2024. Kadar se skupni sistem upravljanja in nadzora uporablja za več kot en program, se lahko za zadevne programe pripravi enotna revizijska strategija. Posodobljena revizijska strategija se predloži Komisiji skupaj z letnim poročilom o programu.
6. Revizijski organ v skladu s členom 68 pripravi:
(a)
revizijsko mnenje o letnih računovodskih izkazih za prejšnje obračunsko leto;
(b)
letno revizijsko poročilo.
Kadar se za več programov uporablja skupni sistem upravljanja in nadzora, se informacije iz točke (b) lahko zajamejo v enem poročilu.
Člen 29
Sodelovanje z revizijskim organom
Komisija z revizijskim organom sodeluje pri usklajevanju revizijskih načrtov in metod ter izmenjavi rezultatov revizij, izvedenih na sistemih upravljanja in nadzora zadevnega programa.
NASLOV V
SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA
Člen 30
Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora
1. Sistemi upravljanja in nadzora vključujejo:
(a)
naloge posameznih organov, ki so del upravljanja in nadzora, vključno z razdelitvijo nalog znotraj posameznega organa ter njihovo notranjo organizacijo v skladu z načelom ločevanja nalog med takimi organi in znotraj njih;
(b)
postopke za zagotavljanje točnosti in zakonitosti prijavljenih odhodkov;
(c)
elektronske podatkovne sisteme za računovodstvo, shranjevanje, spremljanje in poročanje;
(d)
sisteme spremljanja in poročanja, kadar pristojni organ za izvajanje nalog pooblasti drug organ;
(e)
ureditev glede revizije delovanja sistemov upravljanja in nadzora;
(f)
sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;
(g)
postopke za preprečevanje, ugotavljanje in odpravljanje nepravilnosti, tudi goljufij, ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov z obrestmi;
(h)
postopke oddaje javnih naročil za tehnično pomoč in postopke izbire projektov;
(i)
vlogo nacionalnih organov in obveznosti držav udeleženk v skladu s členom 31.
2. Organ upravljanja zagotavlja, da so sistemi upravljanja in nadzora za program vzpostavljeni v skladu z določbami te uredbe ter da ti sistemi uspešno delujejo.
Člen 31
Nacionalni organi in obveznosti držav udeleženk
1. Nacionalni organ, ki je bil imenovan v skladu s točko (a) člena 20(6), med drugim:
(a)
odgovarja za vzpostavitev ter učinkovito delovanje sistemov upravljanja in nadzora na nacionalni ravni;
(b)
zagotavlja splošno usklajenost institucij, ki so v izvajanje programa vključene na nacionalni ravni, med drugim tudi institucij, ki delujejo kot nadzorne kontaktne točke in članice skupine revizorjev;
(c)
predstavlja svojo državo v skupnem nadzornem odboru.
Za partnerske države pri čezmejnem sodelovanju je nacionalni organ glavni pristojni organ za izvajanje določb iz sporazuma o financiranju iz členov 8 in 9.
2. Države udeleženke pomagajo organu upravljanja pri izvajanju obveznosti iz člena 30(2).
3. Države udeleženke na svojem ozemlju preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter izterjujejo neupravičeno plačane zneske skupaj z obrestmi v skladu s členom 74. Te nepravilnosti brez odlašanja sporočijo organu upravljanja in Komisiji ter ju obveščajo o napredku s tem povezanih upravnih in pravnih postopkov.
4. Obveznosti držav udeleženk v zvezi z zneski, ki so bili neupravičeno plačani upravičencu, so določene v členu 74.
5. Finančni popravek, ki ga izvede Komisija, ne vpliva na obveznost organa upravljanja za nadaljnje izterjave na podlagi členov 74 in 75 ter na obveznost držav članic, da izterjajo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in na podlagi člena 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (9).
Člen 32
Strukture revizije in nadzora
1. Odhodke, ki jih prijavijo upravičenci, da bi utemeljili zahtevek za plačilo, prouči revizor ali pristojni javni uradnik, ki je neodvisen od upravičenca. Revizor ali pristojni javni uradnik prouči, ali so stroški, ki jih je prijavil upravičenec, in prihodki projekta dejanski, natančno evidentirani ter upravičeni v skladu s pogodbo.
Ta proučitev se izvede na podlagi dogovorjenega postopka, ki poteka v skladu z:
(a)
Mednarodnimi standardi o povezanih storitvah 4400: Obveznosti izvajanja dogovorjenih postopkov v zvezi s finančnimi informacijami, kakor jih je objavilo Mednarodno združenje računovodskih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: IFAC);
(b)
etičnim kodeksom za poklicne računovodje IFAC, ki ga je razvil in izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje IFAC.
Za javne uradnike se navedeni postopki in standardi določijo na nacionalni ravni ob upoštevanju mednarodnih standardov.
Revizor izpolnjuje vsaj eno od naslednjih zahtev:
(a)
je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki je članica IFAC;
(b)
je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije. Kadar ta organizacija ni članica IFAC, se revizor zaveže, da bo deloval v skladu s standardi in etiko IFAC;
(c)
je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v državi članici v skladu z načeli javnega nadzora, določenimi v Direktivi 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10);
(d)
je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v partnerski državi pri čezmejnem sodelovanju, če za ta register veljajo načela javnega nadzora, kot so določena v zakonodaji zadevne države.
Javni uradnik ima potrebne strokovne izkušnje in znanje za izvajanje pregleda.
2. Poleg tega organ upravljanja izvaja svoja preverjanja v skladu s točko (a) člena 26(5) in členom 26(6). Pri izvajanju preverjanj na celotnem programskem območju lahko organu upravljanja pomagajo nadzorne kontaktne točke.
Države udeleženke sprejmejo vse možne ukrepe za podporo organu upravljanja pri nalogah nadzora.
3. Revizijski organ zagotavlja, da se izvedejo revizije sistemov upravljanja in nadzora na ustreznem vzorcu projektov ter letnih računovodskih izkazih programa, kot je navedeno v členu 28. Skupina revizorjev iz člena 28(2) se oblikuje v treh mesecih od imenovanja organa upravljanja. Skupina sestavi svoj lastni poslovnik. Predseduje ji revizijski organ, ki je bil imenovan za program.
Vsaka država udeleženka lahko pooblasti revizijski organ za neposredno izvajanje njegovih nalog na njenem ozemlju.
4. Zagotovljena mora biti neodvisnost organov iz odstavkov 1, 2 in 3.
Člen 33
Nadzor, ki ga izvaja Unija
1. Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam, Računsko sodišče in vsi zunanji revizorji, ki so jih pooblastili te institucije in organi, lahko preverijo uporabo sredstev Unije pri organu upravljanja, upravičencih, izvajalcih, podizvajalcih in tretjih osebah, ki prejemajo finančno podporo, s proučitvijo dokumentov in/ali izvedbo pregledov na kraju samem. V vsaki pogodbi je izrecno določeno, da lahko te institucije in organi izvajajo svoja nadzorna pooblastila v zvezi s prostori ter dokumenti in informacijami, ne glede na medij, na katerem so ti shranjeni.
2. Komisija se na podlagi razpoložljivih informacij, vključno s sklepom o imenovanju, letno izjavo o upravljanju, letnimi poročili o nadzoru, letnim revizijskim mnenjem, letnim poročilom in revizijami, ki so jih izvedli nacionalni organi in organi Unije, prepriča, da so sistemi upravljanja in nadzora v skladu s to uredbo in da uspešno delujejo.
3. Komisija lahko od organa upravljanja zahteva sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev učinkovitosti sistemov upravljanja in nadzora ter pravilnosti odhodkov.
NASLOV VI
TEHNIČNA POMOČ
Člen 34
Proračun za tehnično pomoč
1. Za tehnično pomoč se lahko dodeli največ 10 % celotnega prispevka Unije. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko ob privolitvi Komisije dodeli višji znesek.
2. Raven tehnične pomoči mora izražati dejanske potrebe programa, pri čemer bi se morali zlasti upoštevati dejavniki, kot so skupni proračun programa, velikost geografskega območja, ki ga zajema program, in število držav udeleženk.
Člen 35
Namen
1. Dejavnosti tehnične pomoči vključujejo pripravo, upravljanje, spremljanje, ocenjevanje, obveščanje, komuniciranje, povezovanje, reševanje pritožb, nadzorne in revizijske dejavnosti, povezane z izvajanjem programa, ter dejavnosti za krepitev upravne zmogljivosti v zvezi z izvajanjem programa.
2. Tehnična pomoč za dejavnosti iz odstavka 1 bi se morala uporabiti za potrebe programskih struktur in upravičencev.
3. Odhodki za dejavnosti v zvezi s spodbujanjem in krepitvijo zmogljivosti, ki so nastali zunaj programskega območja, so lahko zajeti do višine iz člena 39(2), če so izpolnjeni pogoji iz tega člena.
Člen 36
Upravičenost
1. Pogoji za upravičenost iz člena 48 se smiselno uporabljajo za stroške tehnične pomoči. Stroški v zvezi z uradniki držav udeleženk, ki so jim zaupane naloge, povezane s programom, se lahko štejejo za upravičene stroške tehnične podpore. Izogniti se je treba vzporednim sistemom plačil in dodatnim plačilom. Stroški iz člena 49 se ne štejejo za upravičene stroške tehnične pomoči.
2. Stroški pripravljalnih ukrepov iz člena 16 so upravičeni, če se program predloži Komisiji v skladu s členom 4, vendar ne prej kot 1. januarja 2014, če Komisija program odobri v skladu s členom 5.
Člen 37
Pravila za oddajo javnih naročil
1. Če izvajanje letnega načrta za uporabo proračuna za tehnično pomoč zahteva javno naročanje, je treba javno naročilo dodeliti v skladu z naslednjimi pravili:
(a)
kadar gre za subjekt s sedežem v državi članici, ta uporablja nacionalne zakone, uredbe in upravne določbe, sprejete v povezavi z zakonodajo Unije, ki se uporablja za javno naročanje, ali pravila za oddajo javnih naročil iz naslova IV dela 2 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in naslova II dela 2 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;
(b)
v vseh drugih primerih so zadevna pravila za oddajo javnih naročil opisana v sporazumu o financiranju iz členov 8 in 9 ali sporazumih iz členov 81 in 82.
2. V vseh primerih se uporabljajo pravila o državljanstvu in poreklu iz členov 8 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2014.
3. Javno naročanje podružnic je omejeno na običajne tekoče stroške ter stroške za komuniciranje in dejavnosti za spodbujanje prepoznavnosti.
NASLOV VII
PROJEKTI
POGLAVJE 1
Splošne določbe
Člen 38
Vrsta podpore
1. Projekt je niz dejavnosti, ki so opredeljene in se upravljajo glede na cilje, učinke, rezultate in vplive ter se poskušajo izvesti v določenem časovnem obdobju in v okviru določenega proračuna. Cilji, učinki, rezultati in vplivi prispevajo k prednostnim nalogam, opredeljenim v programu.
2. Finančni prispevki programa za projekte se zagotavljajo prek nepovratnih sredstev in izjemoma prek prenosov na finančne instrumente. Za projekte, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi, veljajo poglavja 2 do 4.
3. Nepovratna sredstva se dodelijo za projekte, izbrane prek razpisov za zbiranje predlogov, v skladu s pravili programa, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih iz člena 41.
4. Delež prispevka Unije, ki se dodeli za velike infrastrukturne projekte, in prispevki za finančne instrumente iz člena 42 ne smejo presegati 30 %.
Člen 39
Pogoji za financiranje
1. Projekti lahko prejmejo finančni prispevek programa, če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a)
imajo jasen vpliv na čezmejno sodelovanje in zagotavljajo koristi za tovrstno sodelovanje, kot je opisano v programskem dokumentu, ter zagotavljajo dodano vrednost za strategije in programe Unije;
(b)
izvajajo se na programskem območju;
(c)
spadajo v eno od naslednjih kategorij:
(i)
integrirani projekti, pri katerih vsak upravičenec izvaja del dejavnosti projekta na svojem ozemlju;
(ii)
simetrični projekti, pri katerih se podobne dejavnosti vzporedno izvajajo v državah udeleženkah;
(iii)
projekti ene države, ki se v večji meri ali v celoti izvajajo le v eni državi udeleženki, vendar v korist vseh ali nekaterih držav udeleženk, ter pri katerih so bili ugotovljeni čezmejni vplivi in koristi.
2. Projekti, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1, se lahko delno izvajajo zunaj programskega območja, če izpolnjujejo vse naslednje pogoje:
(a)
projekti so potrebni za doseganje ciljev programa in koristijo programskemu območju;
(b)
skupni znesek, ki se v okviru programa dodeli za dejavnosti zunaj programskega območja, ne presega 20 % prispevka Unije na programski ravni;
(c)
obveznosti organa upravljanja in revizijskega organa v zvezi z upravljanjem, nadzorom in revizijo projekta izpolnjujejo programski organi ali se izpolnjujejo prek sporazumov, sklenjenih z organi v državah, v katerih se izvaja dejavnost.
3. Vsak projekt, ki vključuje infrastrukturni element, Uniji vrne prispevek, če se v petih letih po zaključku projekta ali po potrebi v časovnem obdobju, določenem v pravilih o državni pomoči, znatno spremeni ter ta znatna sprememba vpliva na njegovo naravo, cilje ali pogoje izvajanja, kar bi oslabilo njegove prvotne cilje. Neupravičeno plačane zneske za projekt izterja organ upravljanja sorazmerno z obdobjem, v zvezi s katerim ustrezna zahteva ni bila izpolnjena.
4. Organ upravljanja si prizadeva za preprečevanje podvajanja dejavnosti med projekti, ki jih financira Unija. Zato lahko organ upravljanja izvede vsa posvetovanja, ki se mu zdijo ustrezna, subjekti, s katerimi se posvetuje, vključno s Komisijo, pa mu zagotovijo potrebno podporo.
5. Organ upravljanja glavnemu upravičencu za vsak izbrani projekt predloži dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo projektu, vključno s posebnimi zahtevami v zvezi z izdelki ali storitvami, ki naj bi jih zagotovil projekt, finančnim načrtom in časovnim okvirom izvajanja.
Člen 40
Razpisi za zbiranje predlogov
Organ upravljanja vložnikom na posameznem razpisu za zbiranje predlogov zagotovi dokument, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje na razpisu, izbiro in izvajanje projekta. Ta dokument vključuje tudi posebne zahteve v zvezi z opravljenimi storitvami ali dobavljenimi izdelki, finančni načrt in rok izvedbe.
Člen 41
Neposredna dodelitev
1. Projekti se lahko dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov samo v naslednjih primerih in če je to ustrezno utemeljeno v sklepu o dodelitvi:
(a)
organ, ki se mu dodeli projekt, ima pravni ali dejanski monopol;
(b)
projekt je povezan z ukrepi s posebnimi značilnostmi, ki zahtevajo posebno vrsto organa na podlagi njegove strokovne usposobljenosti, visoke ravni specializacije ali upravnih pooblastil.
2. Končni seznam velikih infrastrukturnih projektov, ki so predlagani za izbiro brez razpisa za zbiranje predlogov, je vključen v program. Organ upravljanja po sprejetju programa, vendar ne pozneje kot 31. decembra 2017, Komisiji skupaj z utemeljitvijo neposredne dodelitve predloži popolne vloge za projekt, vključno z informacijami iz člena 43.
3. Okvirni seznam projektov, ki niso veliki infrastrukturni projekti in so predlagani za izbiro brez razpisa za zbiranje predlogov, je vključen v program. Skupni nadzorni odbor se lahko kadar koli po sprejetju programa odloči za izbiro dodatnih projektov brez razpisa za zbiranje predlogov. V obeh primerih prosi za predhodno odobritev Komisije. Zato organ upravljanja Komisiji predloži informacije iz člena 43 z utemeljitvijo neposredne dodelitve.
4. Komisija projekte, ki so predlagani za izbiro brez razpisa za zbiranje predlogov, odobri na podlagi postopka v dveh korakih, sestavljenega iz predložitve povzetka projekta in nato popolne vloge za projekt. Komisija o svojem sklepu pri vsakem koraku obvesti organ upravljanja v dveh mesecih po predložitvi dokumenta. Ta rok se lahko po potrebi podaljša. Kadar Komisija predlagani projekt zavrne, o svojih razlogih za to obvesti organ upravljanja.
Člen 42
Prispevki za finančne instrumente
1. Program lahko prispeva k finančnemu instrumentu, če je slednji v skladu s prednostnimi nalogami programa.
2. Končni seznam prispevkov za finančne instrumente je opisan v programu. Organ upravljanja po sprejetju programa, vendar ne pozneje kot 31. decembra 2017, Komisiji predloži informacije iz člena 43.
3. Komisija prouči predlagani prispevek, da določi njegovo dodano vrednost in skladnost s programom.
4. Postopek odobritve je skladen s pravili za te finančne instrumente. Kadar Komisija predlagani prispevek zavrne, o svojih razlogih za to obvesti organ upravljanja.
5. Za prispevke za te finančne instrumente veljajo pravila, ki se uporabljajo za te finančne instrumente.
Člen 43
Vsebina projektov
1. Dokumenti vloge za projekt vsebujejo vsaj:
(a)
analizo težav in potreb, ki utemeljujejo projekt, ob upoštevanju programske strategije in pričakovanega prispevka k obravnavi ustrezne prednostni nalogi;
(b)
oceno njegovega čezmejnega vpliva;
(c)
logični okvir;
(d)
oceno trajnosti pričakovanih rezultatov projekta po zaključku projekta;
(e)
objektivno preverljive kazalnike;
(f)
informacije o geografski pokritosti in ciljnih skupinah projekta;
(g)
pričakovano obdobje izvajanja projekta in podroben delovni načrt;
(h)
po potrebi analizo učinkov projekta v zvezi z vprašanji, ki zadevajo več področij, iz točke 3(d) člena 4;
(i)
zahteve v zvezi z izvajanjem projekta, vključno z:
(i)
opredelitvijo upravičencev in imenovanjem glavnega upravičenca, zagotavljanjem njegove usposobljenosti na zadevnem področju ter njegove zmogljivosti upravnega in finančnega poslovodenja;
(ii)
opisom strukture upravljanja in izvajanja projekta;
(iii)
ureditvijo med upravičenci v skladu s členom 46;
(iv)
ureditvijo glede spremljanja in ocenjevanja;
(v)
načrti obveščanja in komuniciranja, zlasti ukrepi za potrditev podpore Unije projektu;
(j)
podroben finančni načrt in proračun.
2. Vloge za projekte, ki vključujejo infrastrukturni element v višini vsaj 1 milijon EUR, poleg tega vsebujejo:
(a)
podroben opis naložbe v infrastrukturo in njene lokacije;
(b)
podroben opis elementa projekta za krepitev zmogljivosti, razen v ustrezno utemeljenih primerih;
(c)
opravljeno popolno študijo izvedljivosti ali enakovredno študijo, vključno z analizo možnosti, rezultati in neodvisnim pregledom kakovosti;
(d)
oceno vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), pri državah udeleženkah, ki so pogodbenice Konvencije UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje z dne 25. februarja 1991, pa v skladu s to konvencijo;
(e)
dokaze o lastništvu upravičencev ali dostopu do zemljišča;
(f)
gradbeno dovoljenje.
3. Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih lahko organ upravljanja dovoli poznejšo predložitev dokumentov iz točke (f).
Člen 44
Objava seznama projektov
1. Za zagotovitev preglednosti v zvezi s projekti, ki jih podpira program, organ upravljanja vodi seznam dodeljenih projektov v obliki preglednic, ki omogočajo razvrščanje, iskanje, izpis in primerjanje podatkov ter njihovo enostavno objavo na spletu. Seznam projektov je na voljo na spletnem mestu programa in se posodablja vsaj vsakih šest mesecev. Za spodbujanje zasebnega sektorja, civilne družbe ali nacionalne javne uprave k ponovni uporabi seznama projektov se lahko na spletnem mestu jasno navedejo licenčna pravila, ki se uporabljajo za objavo zadevnih podatkov.
2. Seznam vsebuje vsaj naslednje informacije:
-
ime upravičenca (imenovane so samo pravne osebe, brez fizičnih oseb),
-
ime projekta,
-
povzetek projekta,
-
obdobje izvajanja projekta,
-
skupni upravičeni odhodki,
-
stopnja sofinanciranja Unije,
-
poštna številka projekta ali drug ustrezen kazalnik lokacije,
-
geografska pokritost,
-
datum zadnje posodobitve seznama projektov.
3. Seznam projektov se predloži Komisiji najpozneje do 30. junija leta, ki sledi finančnemu letu, v katerem so bili izbrani projekti. Te informacije se objavijo na spletnem mestu institucij Unije.
POGLAVJE 2
Upravičenci
Člen 45
Sodelovanje pri projektih
1. Projekti vključujejo upravičence iz vsaj ene države članice udeleženke in ene partnerske države udeleženke iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 232/2014 ali Ruske federacije.
2. Upravičenci so fizične ali pravne osebe, ki so jim bila dodeljena nepovratna sredstva za projekt. Fizične osebe so lahko upravičenci, če tako zahtevajo narava ali značilnosti ukrepa ali cilja, ki si ga zastavi vložnik. O sodelovanju fizičnih oseb se odloča na programski ravni.
3. Upravičenci iz odstavka 1 morajo izpolnjevati vse naslednje pogoje:
(a)
so državljani katere koli države udeleženke ali pravne osebe s sedežem na programskem območju ali mednarodne organizacije, ki večino operacij izvajajo na programskem območju. Upravičenec je ne glede na sedež lahko tudi evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, če je geografska pokritost znotraj programskega območja zagotovljena;
(b)
izpolnjujejo merila za upravičenost, določena za posamezne postopke izbire;
(c)
niso v situaciji za izključitev iz člena 106(1) in člena 107 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
4. Upravičenci, ki ne izpolnjujejo meril iz točke (a) odstavka 3, lahko sodelujejo poleg upravičencev iz odstavka 1, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
lahko sodelujejo v skladu s členoma 8 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2014;
(b)
njihovo sodelovanje je potrebno zaradi narave, ciljev in učinkovitega izvajanja projekta;
(c)
skupni znesek, ki je v okviru programa dodeljen upravičencem, ki ne izpolnjujejo meril iz točke (a) odstavka 3, ne presega meja iz točke (b) člena 39(2).
Člen 46
Obveznosti upravičencev
1. Znotraj posameznega projekta je imenovan en glavni upravičenec, ki predstavlja partnerstvo.
2. Vsi upravičenci dejavno sodelujejo pri razvoju in izvajanju projektov. Poleg tega sodelujejo pri kadrovanju in/ali financiranju projektov. Vsak upravičenec je pravno in finančno odgovoren za dejavnosti, ki jih izvaja, in za delež sredstev Unije, ki jih prejme. Posebne obveznosti in finančna odgovornost upravičencev so določene v sporazumu iz točke (c) odstavka 3.
3. Glavni upravičenec:
(a)
od organa upravljanja prejme finančni prispevek za izvajanje dejavnosti v okviru projekta;
(b)
zagotavlja, da upravičenci čim hitreje prejmejo celotni skupni znesek nepovratnih sredstev v skladu s sporazumi iz točke (c). Noben znesek se ne odšteje ali zadrži in ne obračuna se nobena posebna dajatev z enakovrednim učinkom, ki bi znižala te zneske za upravičence;
(c)
z upravičenci sklene dogovor o partnerstvu v obliki sporazuma, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje sredstev, dodeljenih projektu, vključno z ureditvijo glede izterjave neupravičeno izplačanih sredstev;
(d)
prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotnega projekta;
(e)
zagotavlja, da so odhodki, ki so jih predložili upravičenci, nastali pri izvajanju projekta in ustrezajo dejavnostim iz pogodbe, o katerih so se dogovorili vsi upravičenci;
(f)
preveri, ali so bili odhodki, ki so jih predložili upravičenci, pregledani v skladu s členom 32(1).
POGLAVJE 3
Upravičenost odhodkov
Člen 47
Oblike nepovratnih sredstev
1. Nepovratna sredstva so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:
(a)
povračilo določenega deleža upravičenih stroškov iz člena 48, ki so dejansko nastali;
(b)
pavšalno financiranje, določeno z uporabo odstotka za eno ali več opredeljenih kategorij stroškov;
(c)
pavšalni zneski;
(d)
povračila na podlagi stroškov na enoto;
(e)
kombinacija oblik iz točk (a) do (d), vendar zgolj, kadar vsaka oblika zajema različne kategorije stroškov.
2. Nepovratna sredstva v obliki iz točke (a) odstavka 1 se izračunajo na podlagi dejanskih upravičenih stroškov, ki jih je imel upravičenec, in predhodne ocene proračuna, kot je bila predložena v predlogu in vključena v pogodbo. Pavšalno financiranje iz točke (b) odstavka 1 zajema posebne kategorije upravičenih stroškov, ki so jasno vnaprej opredeljene z uporabo odstotkov. Pavšalni zneski iz točke (c) odstavka 1 na splošno zajemajo vse ali nekatere posebne kategorije upravičenih stroškov, ki so jasno vnaprej opredeljene. Stroški na enoto iz točke (d) odstavka 1 zajemajo vse ali nekatere posebne kategorije upravičenih stroškov, ki so jasno vnaprej opredeljene s sklicem na znesek na enoto.
3. Namen ali posledica nepovratnih sredstev ni pridobivanje dobička v okviru projekta. Uporabljajo se izjeme iz člena 125(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 48
Upravičenost stroškov
1. Nepovratna sredstva ne presegajo skupne zgornje meje, ki je izražena v obliki odstotka in absolutne vrednosti, določene na podlagi ocene upravičenih stroškov. Nepovratna sredstva ne presegajo upravičenih stroškov.
2. Upravičeni stroški so dejanski stroški, ki jih je imel upravičenec in ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:
(a)
nastali so v obdobju izvajanja projekta, pri čemer velja zlasti naslednje:
(i)
stroški v zvezi s storitvami in gradnjami so povezani z dejavnostmi, izvedenimi med obdobjem izvajanja. Stroški v zvezi z blagom so povezani z dostavo in namestitvijo predmetov med obdobjem izvajanja. Podpis pogodbe, naročilo ali prevzem obveznosti za odhodke v obdobju izvajanja za prihodnje storitve, gradnje ali blago po zaključku obdobja izvajanja ne izpolnjujejo te zahteve; denarna izplačila med glavnim upravičencem in drugimi upravičenci se ne smejo šteti za nastale stroške;
(ii)
nastale stroške bi bilo treba plačati pred predložitvijo končnih poročil. Pozneje se lahko plačajo, če so v končnem poročilu navedeni skupaj s predvidenim datumom plačila;
(iii)
izjema velja za stroške, povezane s končnimi poročili, vključno s potrditvijo odhodkov, revizijo in končno oceno projekta, ki lahko nastanejo po zaključku obdobja izvajanja projekta;
(iv)
postopki oddaje javnih naročil, kot so določeni v členu 52 in naslednjih, se lahko začnejo, upravičenci pa lahko sklenejo pogodbe o javnih naročilih pred začetkom obdobja izvajanja projekta, če so izpolnjene določbe iz člena 52 in naslednjih;
(b)
navedeni so v oceni skupnega proračuna projekta;
(c)
potrebni so za izvajanje projekta;
(d)
so opredeljivi in preverljivi, zlasti v evidenci računovodskih izkazov upravičenca, ter določeni v skladu z računovodskimi standardi in običajno prakso stroškovnega računovodstva, ki se uporablja za upravičenca;
(e)
ustrezajo zahtevam davčne in socialne zakonodaje, ki se uporablja;
(f)
so smotrni, utemeljeni in v skladu z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in učinkovitosti;
(g)
so podprti z računi ali dokumenti z enako dokazno vrednostjo.
3. Nepovratna sredstva se lahko dodelijo retroaktivno v naslednjih primerih:
(a)
kadar lahko vložnik dokaže, da je bilo projekt treba začeti pred podpisom pogodbe. Stroški, upravičeni do financiranja, pa niso smeli nastati pred datumom predložitve vloge za nepovratna sredstva; ali
(b)
za stroške, povezane s študijami in dokumentacijo za projekte, vključno z infrastrukturnim elementom.
Nobena nepovratna sredstva se ne smejo dodeliti retroaktivno za projekte, ki so že končani.
4. Za oblikovanje trdnih partnerstev so stroški, ki so nastali pred predložitvijo vloge za nepovratna sredstva v okviru projektov, ki so jim bila dodeljena ta sredstva, upravičeni, če so izpolnjeni tudi naslednji pogoji:
(a)
nastali so po objavi razpisa za zbiranje predlogov;
(b)
omejeni so na potne stroške in stroške bivanja osebja, ki ga zaposlujejo upravičenci, če so izpolnjeni pogoji iz točke (b) odstavka 5;
(c)
ne presegajo najvišjega zneska, določenega na programski ravni.
5. V skladu z odstavkoma 1 in 2 so upravičeni naslednji neposredni stroški upravičenca:
(a)
stroški osebja, ki sodeluje pri projektu, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:
-
povezani so s stroški dejavnosti, ki jih upravičenec ne bi opravljal, če se projekt ne bi izvajal,
-
ne smejo presegati običajnih stroškov upravičenca, razen če se dokaže, da so nujni za izvedbo projekta,
-
povezani so z dejanskimi bruto plačami, vključno s prispevki za socialno varnost in drugimi stroški, povezanimi z osebnimi prejemki;
(b)
potni stroški in stroški bivanja osebja in drugih oseb, ki sodelujejo pri projektu, če v času misije ne presegajo stroškov, ki jih v skladu s svojimi pravili in predpisi običajno plača upravičenec, in stopenj, ki jih objavi Komisija,, ter se povrnejo na podlagi pavšalnih zneskov, stroškov na enoto ali pavšalnega financiranja;
(c)
stroški nakupa ali najema (nove ali rabljene) opreme ter blaga za posebne namene projekta, če ustrezajo tržnim cenam;
(d)
stroški potrošnih dobrin, kupljenih posebej za projekt;
(e)
stroški javnih naročil, ki jih upravičenci dodelijo za namene projekta;
(f)
stroški, ki izhajajo neposredno iz zahtev te uredbe in projekta (kot so dejavnosti obveščanja, spodbujanje prepoznavnosti, ocenjevanje, zunanje revizije, prevodi), vključno s stroški finančnih storitev (kot so stroški bančnih prenosov in finančnih jamstev).
6. V skladu s členom 4 se lahko v okviru programa oblikujejo dodatna pravila o upravičenosti za program kot celoto.
Člen 49
Neupravičeni stroški
1. Za neupravičene se štejejo naslednji stroški v zvezi z izvajanjem projekta:
(a)
dolgovi in stroški servisiranja dolga (obresti);
(b)
rezervacije za izgube ali obveznosti;
(c)
stroški, ki jih prijavi upravičenec in so že bili financirani iz proračuna Unije;
(d)
nakupi zemljišča ali zgradb v znesku, ki presega 10 % upravičenih odhodkov zadevnega projekta;
(e)
negativne tečajne razlike;
(f)
dajatve, davki in takse, vključno z DDV, razen kadar niso izterljivi na podlagi ustrezne nacionalne davčne zakonodaje, če ni drugače določeno v ustreznih določbah, o katerih se dogovorijo partnerske države pri čezmejnem sodelovanju;
(g)
posojila tretjim osebam;
(h)
globe, finančne kazni in stroški sodnega postopka;
(i)
prispevki v naravi, kot so opredeljeni v členu 14(1).
2. V skladu s členom 4 so lahko v programu kot neupravičene navedene tudi druge kategorije stroškov.
Člen 50
Pavšalni zneski, stroški na enoto in pavšalno financiranje
1. Skupni znesek financiranja na podlagi pavšalnih zneskov, stroškov na enoto in pavšalnega financiranja ne sme presegati 60 000 EUR na upravičenca in na projekt, razen če je v programu v skladu s členom 4 določeno drugače, pri čemer ta znesek ne sme presegati 100 000 EUR.
2. Uporaba pavšalnih zneskov, stroškov na enoto in pavšalnega financiranja je podprta vsaj z naslednjim:
(a)
utemeljitvijo v zvezi z ustreznostjo takih oblik financiranja glede na naravo projektov, tveganja za nepravilnosti in goljufijo ter stroške nadzora;
(b)
opredelitvijo stroškov ali kategorij stroškov, ki bodo poravnani s pavšalnimi zneski, stroški na enoto ali pavšalnim financiranjem, pri čemer so izključeni neupravičeni stroški iz člena 49;
(c)
opisom metod za določanje pavšalnih zneskov, stroškov na enoto ali pavšalnega financiranja ter opisom pogojev, pod katerimi bo mogoče v razumni meri zagotoviti izpolnjevanje pravila o neprofitnosti in načel sofinanciranja ter preprečevanje dvojnega financiranja. Te metode temeljijo na:
(i)
statističnih podatkih ali podobnih objektivnih sredstvih; ali
(ii)
pristopu glede na posameznega upravičenca, ob upoštevanju potrjenih ali z revizijo preverljivih obstoječih podatkov o upravičencu ali njegove običajne prakse stroškovnega računovodstva.
3. Ko organ upravljanja oceni in odobri zneske, se ti ne bodo izpodbijali z naknadnim nadzorom.
Člen 51
Posredni stroški
1. Posredni stroški se lahko z izjemo stroškov, ki nastanejo v zvezi z zagotavljanjem infrastrukture, izračunajo pavšalno v višini do 7 % upravičenih neposrednih stroškov, če je stopnja izračunana na podlagi pravične, nepristranske in preverljive metode izračuna.
2. Za posredne stroške projekta se štejejo tisti upravičeni stroški, ki se ne smejo opredeliti kot posebni stroški, ki so neposredno povezani z izvajanjem projekta, in se ne smejo knjižiti neposredno za projekt v skladu s pogoji za upravičenost, kot so opredeljeni v členu 48. Ne smejo vključevati neupravičenih stroškov iz člena 49 ali stroškov, ki so že bili prijavljeni pod drugo stroškovno ali proračunsko postavko projekta.
POGLAVJE 4
Oddelek 1
Javna naročila
Člen 52
Pravila, ki se uporabljajo
1. Če izvajanje projekta zahteva javno naročanje blaga, gradenj ali storitev upravičenca, se uporabljajo naslednja pravila:
(a)
kadar je upravičenec javni naročnik ali naročnik v smislu zakonodaje Unije, ki se uporablja za postopke oddaje javnih naročil, lahko uporablja nacionalne zakone, predpise in upravne določbe, sprejete v povezavi z zakonodajo Unije, ali pravila iz odstavka 2;
(b)
kadar je upravičenec mednarodna organizacija, lahko uporablja svoja pravila za oddajo javnih naročil, če zagotavljajo jamstva, enakovredna mednarodno sprejemljivim standardom;
(c)
kadar je upravičenec javni organ partnerske države pri čezmejnem sodelovanju, ki svoje sofinanciranje prenese na organ upravljanja, lahko uporablja nacionalne zakone, predpise in upravne določbe, če to dovoljuje sporazum o financiranju in so izpolnjena splošna načela iz točke (a) odstavka 2.
2. V vseh drugih primerih so izpolnjene naslednje obveznosti:
(a)
javno naročilo se dodeli ponudniku z najboljšim razmerjem med kakovostjo in ceno, če je to primerno, pa ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov;
(b)
za javna naročila, katerih vrednost presega 60 000 EUR, se uporabljajo tudi naslednja pravila:
(i)
oblikuje se odbor za ocenjevanje, ki oceni vloge in/ali ponudbe na podlagi meril za izključitev, izbiro in dodelitev, ki jih v razpisni dokumentaciji vnaprej objavi upravičenec. Odbor mora imeti liho število članov, ki so ustrezno usposobljeni za sprejemanje stališč o ponudbah/vlogah;
(ii)
zagotoviti je treba ustrezno preglednost, pošteno konkurenco in ustrezno predhodno obveščanje javnosti;
(iii)
zagotovijo se enako obravnavanje, sorazmernost in nediskriminacija;
(iv)
razpisna dokumentacija mora biti oblikovana v skladu z dobro mednarodno prakso;
(v)
roki za predložitev vlog ali ponudb morajo biti dovolj dolgi, da imajo zainteresirane strani dovolj časa za pripravo ponudb;
(vi)
kandidati ali ponudniki so izključeni iz sodelovanja v postopku oddaje javnih naročil, če so v eni od situacij iz člena 106(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Kandidati ali ponudniki morajo potrditi, da niso v eni od teh situacij. Poleg tega se javna naročila ne smejo dodeliti kandidatom ali ponudnikom, ki so med postopkom oddaje javnih naročil v eni od situacij iz člena 107 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(vii)
upoštevajo se postopki oddaje javnih naročil iz členov 53 do 56.
3. V vseh primerih se uporabljajo pravila o državljanstvu in poreklu iz členov 8 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2014.
Člen 53
Postopki oddaje javnih naročil za storitve
1. Javna naročila storitev v vrednosti najmanj 300 000 EUR se oddajo po mednarodnem omejenem postopku oddaje javnih naročil po objavi obvestila o javnem naročilu. Obvestilo o javnem naročilu se objavi v vseh ustreznih medijih zunaj programskega območja, v njem pa je navedeno število kandidatov, ki bodo pozvani, da predložijo ponudbe, tj. med štiri in osem kandidatov, kar zagotavlja dejansko konkurenčnost.
2. Javna naročila storitev v vrednosti več kot 60 000 EUR, vendar manj kot 300 000 EUR, se oddajo po konkurenčnem postopku s pogajanji brez objave. Upravičenec se posvetuje z vsaj tremi poljubnimi ponudniki storitev in se z enim ali več dogovori o pogojih javnega naročila.
Člen 54
Postopki oddaje javnih naročil za nabavo blaga
1. Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti najmanj 300 000 EUR se oddajo po mednarodnem odprtem postopku oddaje javnih naročil po objavi obvestila o javnem naročilu v vseh ustreznih medijih zunaj programskega območja.
2. Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti najmanj 100 000 EUR, vendar manj kot 300 000 EUR, se oddajo po odprtem postopku oddaje javnih naročil, ki je objavljen na programskem območju. Vsak upravičeni ponudnik mora imeti enake možnosti kot lokalna podjetja.
3. Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti več kot 60 000 EUR, vendar manj kot 100 000 EUR, se oddajo po konkurenčnem postopku s pogajanji brez objave. Upravičenec se posvetuje z vsaj tremi poljubnimi dobavitelji in se z enim ali več dogovori o pogojih javnega naročila.
Člen 55
Postopki oddaje javnih naročil za gradnje
1. Javna naročila za gradnje v vrednosti najmanj 5 000 000 EUR se oddajo po mednarodnem odprtem postopku oddaje javnih naročil ali, glede na posebne značilnosti nekaterih gradenj, po omejenem postopku oddaje javnih naročil po objavi obvestila o javnem naročilu v vseh ustreznih medijih zunaj programskega območja.
2. Javna naročila za gradnje v vrednosti najmanj 300 000 EUR, vendar manj kot 5 000 000 EUR, se oddajo po odprtem postopku oddaje javnih naročil, ki je objavljen na programskem območju. Vsak upravičeni ponudnik mora imeti enake možnosti kot lokalna podjetja.
3. Javna naročila za gradnje v vrednosti najmanj 60 000 EUR, vendar manj kot 300 000 EUR, se oddajo po konkurenčnem postopku s pogajanji brez objave. Upravičenec se posvetuje z vsaj tremi poljubnimi izvajalci in se z enim ali več dogovori o pogojih javnega naročila.
Člen 56
Uporaba postopka s pogajanji
Upravičenec se lahko za uporabo postopka s pogajanji na podlagi ene oddaje naročila odloči v primerih iz členov 266, 268 in 270 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
Oddelek 2
Finančna podpora tretjim osebam
Člen 57
Finančna podpora tretjim osebam
1. Če projekt zahteva dodelitev finančne podpore tretjim osebam, se ta lahko zagotovi, če velja naslednje:
(a)
posamezna tretja oseba ustrezno jamči za izterjavo zneskov;
(b)
upoštevana so načela sorazmernosti, preglednosti, dobrega finančnega poslovodenja, enakega obravnavanja in nediskriminacije;
(c)
preprečena so navzkrižja interesov;
(d)
finančna podpora ne sme biti kumulativna ali dodeljena retroaktivno, načeloma vključuje sofinanciranje, njen namen ali posledica pa ne sme biti pridobivanje dobička za posamezno tretjo osebo;
(e)
pogoji za dodelitev finančne podpore so strogo določeni v pogodbi, tako da upravičencu ne dopuščajo prostega poudarka. V pogodbi so zlasti podrobno opredeljene kategorije oseb, ki so upravičene do podpore, merila za dodelitev (vključno z merili za določitev točnega zneska) in stalni seznam različnih vrst dejavnosti, ki lahko prejmejo tako finančno podporo;
(f)
najvišji znesek finančne podpore, ki se lahko izplača, ni višji od 60 000 EURza posamezno tretjo osebo, razen kadar je finančna podpora glavni cilj projekta.
2. Uporabljajo se pravila o državljanstvu in poreklu iz členov 8 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2014. Kadar posredovana nepovratna sredstva presegajo 60 000 EUR, se smiselno uporabljajo pravila o sodelovanju iz točke (b)(vi) člena 52.
NASLOV VIII
PLAČILA, PREDSTAVITEV IN POTRDITEV RAČUNOVODSKIH IZKAZOV, FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE
POGLAVJE 1
Plačila
Člen 58
Letni prevzem obveznosti
1. Pri deljenem upravljanju Komisija prevzame začetne obveznosti, potem ko sprejme program v skladu s členom 5.
2. Pri posrednem upravljanju Komisija prevzame začetne obveznosti po sprejetju programa in po začetku veljavnosti sporazuma, s katerim se naloge izvrševanja proračuna prenesejo na mednarodno organizacijo ali na partnersko državo pri čezmejnem sodelovanju iz členov 81 in 82.
3. Komisija nato vsako finančno leto prevzame ustrezno obveznost najpozneje do 1. maja. Znesek letnih obveznosti je določen v skladu s finančnim načrtom, pri čemer se upoštevata napredek programa in razpoložljivost sredstev. Komisija organ upravljanja obvesti o letnem prevzemu obveznosti.
Člen 59
Splošna pravila glede plačil
1. Plačila organom upravljanja se lahko izvedejo v obliki predfinanciranja ali plačila končne razlike.
2. Odpre se bančni račun v eurih, posebej namenjen programu. Kadar plačila Komisije potekajo prek drugega bančnega računa, ki ni bančni račun programa, se s tem povezani zneski ter vse natečene obresti brez odlašanja in v celoti prenesejo na bančni račun programa.
3. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži, prav tako pa se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, ki bi vplivala na te zneske ali vse natečene obresti.
Člen 60
Skupna pravila za izračun predfinanciranja
1. Organ upravljanja lahko vsako finančno leto po prejetju obvestila o letnem prevzemu obveznosti zahteva, da se mu v okviru predfinanciranja izplača do 80 % prispevka Unije za zadevno finančno leto. Od drugega finančnega leta se k zahtevku za predfinanciranje priloži začasni proračun, v katerem so podrobno navedeni obveznosti organa upravljanja in plačila za dve obračunski leti po zadnjem revizijskem mnenju iz člena 68. Komisija po pregledu začasnega proračuna, oceni dejanskih potreb programa po financiranju in preverjanju razpoložljivosti sredstev izvede plačilo celotnega zahtevanega zneska predfinanciranja ali dela tega zneska, in sicer najpozneje 60 dni po datumu, ko je bil zahtevek za plačilo registriran pri Komisiji.
2. Organ upravljanja lahko med finančnim letom v okviru dodatnega predfinanciranja zahteva izplačilo vseh že dodeljenih sredstev ali dela sredstev. Organ upravljanja v podporo svoji zahtevi predloži vmesno finančno poročilo, v katerem je utemeljeno, da odhodki, ki so dejansko nastali ali bodo predvidoma nastali pred koncem finančnega leta, presegajo že plačane zneske predfinanciranja. Tako naknadno izplačilo pomeni dodatno predfinanciranje, če mu ni predloženo revizijsko mnenje iz člena 68.
3. Komisija vsako finančno leto izvajanja programa obračuna predhodna plačila v okviru predfinanciranja glede na dejansko nastale in upravičene odhodke, kakor so potrjeni z revizijskim mnenjem iz člena 68, po sprejetju računovodskih izkazov, kot je opisano v členu 69(2). Na podlagi rezultatov te potrditve obračuna lahko Komisija opravi potrebne finančne prilagoditve.
Člen 61
Prekinitev roka plačila
1. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 lahko prekine rok plačila pri zahtevku za plačilo za največ šest mesecev v kateri koli od naslednjih okoliščin:
(a)
po informacijah nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Unije obstajajo jasni dokazi o znatnih pomanjkljivostih pri delovanju sistema upravljanja in nadzora;
(b)
odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora izvesti dodatna preverjanja, potem ko je bil obveščen in opozorjen, da so odhodki povezani z nepravilnostjo z resnimi finančnimi posledicami;
(c)
eden od dokumentov, zahtevanih v členu 77, ni bil predložen;
(d)
eden od dokumentov, zahtevanih v členih 60 in 64, ni bil predložen.
Organ upravljanja lahko privoli, da se obdobje prekinitve podaljša za dodatne tri mesece.
2. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil omeji prekinitev na tisti del odhodkov, ki je zajet v zahtevku za plačilo, na katerega so vplivali elementi iz prvega pododstavka odstavka 1, razen če ni mogoče ugotoviti, za kateri del odhodkov gre. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil nemudoma obvesti državo članico, ki gosti organ upravljanja, in organ upravljanja o razlogih za prekinitev ter od njiju zahteva, da razrešita stanje. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil prekliče prekinitev, takoj ko se sprejmejo potrebni ukrepi. Ta prekinitev se lahko podaljša za več kot šest mesecev, če se potrebni ukrepi ne sprejmejo.
Člen 62
Začasna ustavitev plačil
1. Komisija lahko vsa plačila ali del plačil začasno ustavi v naslednjih okoliščinah:
(a)
obstaja resna pomanjkljivost v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora programa, ki ogroža prispevek Unije in za katero niso bili sprejeti popravni ukrepi;
(b)
države udeleženke huje kršijo obveznosti iz člena 31;
(c)
odhodki so povezani z nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena in ima resne finančne posledice;
(d)
obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema ocenjevanja in spremljanja;
(e)
na podlagi spremljanja, ocenjevanja ali revizije obstajajo dokazi, da program ne deluje v skladu s časovnimi okviri, navedenimi v členu 4 in sporočenimi v skladu s členom 77.
2. Potem ko je Komisija organu upravljanja dala možnost, da predloži svoje pripombe, se lahko odloči začasno ustaviti vsa plačila predfinanciranja ali del teh plačil.
3. Komisija prekliče začasno ustavitev vseh ali dela plačil, ko organ upravljanja sprejme ustrezne ukrepe, ki omogočajo preklic začasne ustavitve.
Člen 63
Plačila glavnim upravičencem
1. Plačila glavnim upravičencem se lahko izvedejo v eni od naslednjih oblik:
(a)
predfinanciranje;
(b)
vmesno plačilo;
(c)
plačilo končne razlike.
2. Organ upravljanja zagotavlja, da se plačila glavnim upravičencem obdelajo čim hitreje in v skladu s podpisano pogodbo. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži, če to ni opredeljeno v podpisani pogodbi, prav tako se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se ta plačila znižala.
Člen 64
Plačilo končne razlike
1. Organ upravljanja do 30. septembra 2024 predloži zahtevek za plačilo končne razlike, ki mu priloži dokumente iz člena 77(5).
2. Plačilo končne razlike se izvede najpozneje tri mesece po datumu potrditve obračuna končnega obračunskega leta ali en mesec po datumu sprejetja končnega poročila o izvajanju, odvisno od tega, kateri datum nastopi pozneje.
Člen 65
Izjeme od sprostitve obveznosti
1. Znesek, na katerega se nanaša sprostitev obveznosti, se zniža za zneske, ki jih organ upravljanja ni mogel prijaviti Komisiji:
(a)
ker so bili projekti začasno ustavljeni zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom ali
(b)
zaradi višje sile, ki je resno vplivala na izvajanje celotnega programa ali njegovega dela;
(c)
zaradi uporabe člena 61 ali 62.
2. Organ upravljanja, ki se sklicuje na višjo silo na podlagi točke (b) odstavka 1, dokaže njene neposredne posledice za izvajanje celotnega programa ali njegovega dela. Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 se lahko za znižanje zaprosi enkrat, če je začasna ustavitev ali višja sila trajala do največ enega leta, ali večkrat glede na trajanje višje sile ali število let med datumom sodne ali upravne odločbe, s katero je bilo izvajanje projekta začasno ustavljeno, in datumom končne sodne ali upravne odločbe.
3. Organ upravljanja do 15. februarja pošlje Komisiji informacije o izjemah iz odstavka 1 za znesek, ki ga je treba prijaviti do 31. decembra prejšnjega finančnega leta.
Člen 66
Postopek za sprostitev obveznosti
1. Komisija pravočasno obvesti organ upravljanja, kadar koli obstaja tveganje za sprostitev obveznosti v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 236/2014.
2. Komisija na podlagi informacij, ki jih je prejela na dan 15. februarja, organ upravljanja obvesti o znesku, na katerega se nanaša sprostitev obveznosti, ki izhaja iz navedenih informacij.
3. Organ upravljanja ima na voljo dva meseca, da pristane na znesek sprostitve obveznosti ali da predloži svoje pripombe.
4. Organ upravljanja do 30. junija predloži Komisiji spremenjen finančni načrt, ki za zadevno finančno leto odraža vpliv znižanega zneska podpore na tematske cilje ali tehnično pomoč v okviru programa. Če tega ne stori, Komisija spremeni finančni načrt, tako da za zadevno finančno leto zmanjša prispevek Unije. Vpliv zmanjšanja na tematske cilje in tehnično pomoč je sorazmeren.
5. Komisija spremeni sklep o sprejetju programa.
Člen 67
Uporaba eura
1. Odhodke, ki nastanejo v valuti, ki ni euro, organ upravljanja in upravičenec preračunata v eure z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije, ki velja v enem od naslednjih mesecev:
(a)
v mesecu, v katerem so nastali odhodki;
(b)
v mesecu, v katerem so bili odhodki predloženi v pregled v skladu s členom 32(1);
(c)
v mesecu, v katerem je bil o odhodkih obveščen glavni upravičenec.
2. Izbrana metoda je določena v programu in se uporablja med trajanjem programa. Za tehnično pomoč in projekte se lahko uporabljata različni metodi.
POGLAVJE 2
Predstavitev in potrditev računovodskih izkazov
Člen 68
Predstavitev računovodskih izkazov
1. Računovodske izkaze v okviru programa pripravi organ upravljanja. Ti računovodski izkazi so neodvisni in ločeni ter zajemajo le transakcije v zvezi s programom. Vodijo se tako, da omogočajo analitično spremljanje programa glede na prednostne naloge in tehnično pomoč.
2. Organ upravljanja v svojem letnem poročilu Komisiji do 15. februarja predloži naslednje finančne informacije:
(a)
računovodske izkaze za predhodno obračunsko leto;
(b)
izjavo o upravljanju, ki jo podpiše predstavnik organa upravljanja in ki potrjuje, da:
(i)
so informacije ustrezno prikazane, popolne in točne;
(ii)
so bili odhodki uporabljeni za predvideni namen;
(iii)
vzpostavljeni sistemi nadzora zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti z izkazi povezanih transakcij;
(c)
letni povzetek nadzora, ki ga je izvajal organ upravljanja, vključno z analizo narave in razsežnosti napak ter pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih, in sprejetimi ali načrtovanimi popravnimi ukrepi;
(d)
revizijsko mnenje o letnih računovodskih izkazih;
(e)
letno revizijsko poročilo, ki ga pripravi revizijski organ in vsebuje povzetek opravljenih revizij, vključno z analizo narave in razsežnosti napak ter pomanjkljivosti, ugotovljenih na sistemski ravni ali pri projektih, in sprejetimi ali načrtovanimi popravnimi ukrepi;
(f)
oceno stroškov, ki so nastali od 1. julija do 31. decembra v predhodnem letu;
(g)
seznam projektov, ki so se zaključili med obračunskim letom.
3. Računovodski izkazi iz točke (a) odstavka 2 se predložijo za vsak program ter na ravni posamezne prednostne naloge in tehnične pomoči vključujejo:
(a)
nastale in plačane odhodke ter zaslužene in prejete prihodke organa upravljanja;
(b)
preklicane in izterjane zneske med obračunskim letom, zneske, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, in neizterljive zneske.
4. V revizijskem mnenju iz točke (d) odstavka 2 je opredeljeno, ali računovodski izkazi zagotavljajo resničen in pošten pregled, ali so z njimi povezane transakcije zakonite in redne ter ali vzpostavljeni sistemi nadzora ustrezno delujejo. V mnenju je navedeno tudi, ali se je pri revizijskem delu pojavil dvom o trditvah v izjavi o upravljanju iz točke (b) odstavka 2.
Člen 69
Potrditev računovodskih izkazov
1. Komisija pregleda računovodske izkaze in organ upravljanja do 31. maja v letu po koncu obračunskega leta obvesti, ali potrjuje, da so računovodski izkazi popolni, točni in verodostojni.
2. Komisija poravna predfinanciranje na podlagi nastalih upravičenih odhodkov, kot so potrjeni z revizijskim mnenjem iz točke (d) člena 68(2).
3. Potrditev računovodskih izkazov ne posega v nobene nadaljnje finančne popravke v skladu s členom 72.
Člen 70
Obdobje vodenja evidenc
1. Organ upravljanja in upravičenci hranijo vse dokumente, povezane s programom ali projektom, še pet let od datuma plačila salda za program. Zlasti hranijo poročila, dokazila ter računovodske izkaze, računovodske listine in vse druge dokumente, povezane s financiranjem programa (vključno z vsemi dokumenti v zvezi z dodelitvijo javnih naročil) in projektov.
2. Ne glede na odstavek 1 se evidence, ki se nanašajo na revizije, pritožbe, pravne spore ali izterjavo zahtevkov, ki izhajajo iz izvedbe programa ali projekta, vodijo, dokler take revizije, pritožbe, pravni spori ali izterjave zahtevkov niso razrešeni.
POGLAVJE 3
Finančni popravki in izterjave
Oddelek 1
Finančni popravki
Člen 71
Finančni popravki, ki jih izvede organ upravljanja
1. Organ upravljanja je najprej odgovoren za preprečevanje in preiskovanje nepravilnosti ter izvajanje potrebnih finančnih popravkov in izterjav. V primeru sistemskih nepravilnosti organ upravljanja razširi svojo preiskavo na vse morebiti prizadete dejavnosti.
Organ upravljanja izvede potrebne finančne popravke v povezavi s posameznimi ali sistemskimi nepravilnostmi, odkritimi v projektih, tehnični podpori ali programu. Finančni popravki zajemajo preklic celotnega ali dela prispevka Unije za projekt ali tehnično pomoč. Organ upravljanja upošteva naravo in resnost nepravilnosti in finančne izgube ter izvede sorazmerni finančni popravek. Organ upravljanja finančne popravke evidentira v letnih računovodskih izkazih za obračunsko leto, v katerem je sprejeta odločitev o preklicu.
2. Prispevek Unije, preklican v skladu z odstavkom 1, se lahko ponovno uporabi v zadevnem programu v skladu z odstavkom 3.
3. Prispevek, preklican v skladu z odstavkom 1, se ne sme ponovno uporabiti za projekt, ki je bil finančno popravljen, ali v primeru, kadar je bil finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti za noben projekt, na katerega je vplivala sistemska nepravilnost.
Člen 72
Finančni popravki Komisije
1. Komisija izvede finančne popravke s črtanjem celotnega ali dela prispevka Unije k programu in izterjavo od organa upravljanja, da se iz financiranja Unije izključijo odhodki, ki kršijo pravo, ki se uporablja, ali so povezani s pomanjkljivostmi v sistemih upravljanja in nadzora programa, ki sta jih ugotovila Komisija ali Računsko sodišče.
2. Kršitev prava, ki se uporablja, vodi k finančnemu popravku samo v povezavi z odhodki, prijavljenimi Komisiji, in kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
kršitev je vplivala na izbiro pogodbe v zvezi s projektom ali tehnično podporo ali pa zaradi narave kršitve navedenega vpliva ni mogoče ugotoviti, je pa mogoče utemeljeno sklepati, da je imela kršitev tak učinek;
(b)
kršitev je vplivala na znesek odhodkov, prijavljenih za program, ali pa zaradi narave kršitve ni mogoče ugotoviti njenega finančnega vpliva, je pa mogoče utemeljeno sklepati, da je imela kršitev tak učinek.
3. Komisija izvede finančne popravke zlasti, kadar po potrebnem pregledu ugotovi, da:
(a)
obstaja resna pomanjkljivost v sistemih upravljanja in nadzora programa, kar ogroža že plačani prispevek Unije;
(b)
organ upravljanja ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 71 pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;
(c)
odhodki, prijavljeni v letnem ali končnem poročilu, so nepravilni in jih organ upravljanja ni popravil pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka.
Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene nepravilnosti, pri čemer upošteva, ali je nepravilnost sistemska. Kadar ni mogoče natančno določiti zneska nepravilnih odhodkov, Komisija uporabi pavšalni ali ekstrapolirani finančni popravek.
4. Komisija pri odločanju o znesku finančnega popravka iz odstavka 3 upošteva načelo sorazmernosti, tako da upošteva naravo in resnost nepravilnosti ter obseg in finančne posledice pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, ki so bile ugotovljene v programu.
5. Kadar Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi poročil zunanjih revizorjev, se po zaslišanju organa upravljanja in revizorjev sama odloči glede finančnih posledic.
6. Zaključek programa ne posega v pravico Komisije do naknadne izvedbe finančnih popravkov v zvezi z organom upravljanja.
7. Kot merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranega finančnega popravka se uporabljajo merila, ki so bila sprejeta v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 (12), zlasti členom 144, in merila iz Sklepa Komisije z dne 19. decembra 2013 (13).
Člen 73
Postopek
1. Komisija pred sprejetjem sklepa o finančnem popravku obvesti organ upravljanja o začasnih ugotovitvah svojega pregleda in zahteva, da organ upravljanja v dveh mesecih predloži svoje pripombe.
2. Kadar Komisija predlaga finančni popravek na podlagi ekstrapolacije ali pavšala, ima organ upravljanja s pregledom zadevne dokumentacije možnost dokazati, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši kot v oceni Komisije. Organ upravljanja lahko v dogovoru s Komisijo navedeni pregled omeji na ustrezen delež ali vzorec zadevne dokumentacije. Razen v upravičenih primerih rok za navedeni pregled ni daljši od dveh mesecev, ki sledita obdobju dveh mesecev iz odstavka 1.
3. Komisija upošteva vsa dokazila, ki jih organ upravljanja predloži v rokih iz odstavkov 1 in 2.
4. Kadar organ upravljanja ne sprejme začasnih ugotovitev Komisije, je povabljen na zaslišanje pred Komisijo, da se zagotovi dostopnost vseh ustreznih informacij in pripomb kot podlaga za ugotovitve Komisije o izvedbi finančnega popravka.
5. V primeru dogovora in brez poseganja v odstavek 6 lahko organ upravljanja v skladu s členom 71(2) ponovno uporabi preklicani prispevek k zadevnemu programu.
6. Komisija sprejme sklep o izvedbi finančnih popravkov v šestih mesecih od datuma zaslišanja ali od datuma prejema dodatnih informacij, kadar se organ upravljanja strinja, da predloži take dodatne informacije po zaslišanju. Komisija upošteva vse informacije in pripombe, predložene med postopkom. Če zaslišanje ni izvedeno, se šestmesečni rok začne dva meseca po datumu vabila na zaslišanje, ki ga je poslala Komisija.
7. Kadar Komisija ali Računsko sodišče odkrijeta nepravilnosti, ki dokazujejo resno pomanjkljivost pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, se s finančnim popravkom zmanjša prispevek Unije.
Prvi pododstavek se ne uporablja v primeru resne pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, ki je bila pred datumom, ko sta jo odkrila Komisija ali Računsko sodišče:
(a)
ugotovljena v izjavi o upravljanju, letnem poročilu o nadzoru ali revizijskem mnenju, predloženem Komisiji v skladu s členom 68, ali v drugih revizijskih poročilih revizijskega organa, predloženih Komisiji, ter so bili sprejeti ustrezni ukrepi; ali
(b)
je v zvezi z njo organ upravljanja že sprejel ustrezne popravne ukrepe.
Ocena resnih pomanjkljivosti pri uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora temelji na pravu, ki se uporablja, kadar so predložene ustrezne izjave o upravljanju, letna poročila o nadzoru in revizijska mnenja.
Ko Komisija odloča o finančnem popravku:
(a)
upošteva načelo sorazmernosti tako, da upošteva naravo in težo resne pomanjkljivosti pri uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter njene finančne posledice za proračun Unije;
(b)
za uporabo pavšalne stopnje ali ekstrapoliranega popravka izključi nepravilne odhodke, ki jih je predhodno ugotovil organ upravljanja in so bili predmet prilagoditve v računovodskih izkazih, ter odhodke, ki so predmet tekoče ocene zakonitosti in pravilnosti;
(c)
upošteva pavšalno stopnjo ali ekstrapolirane popravke, ki jih je organ upravljanja uporabil za odhodke za druge resne pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil, ko je določil obstoj preostalega tveganja za proračun Unije.
Oddelek 2
Izterjave
Člen 74
Finančne obveznosti in izterjave
1. Organ upravljanja je odgovoren za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov.
2. Kadar je izterjava povezana s kršitvijo pravnih obveznosti s strani organa upravljanja, ki izhajajo iz te uredbe in Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, je organ upravljanja odgovoren za povračilo zadevnih zneskov Komisiji.
3. Kadar je izterjava povezana s sistemskimi pomanjkljivostmi v sistemih upravljanja in nadzora v okviru programa, je organ upravljanja odgovoren za povračilo zadevnih zneskov Komisiji v skladu s porazdelitvijo obveznosti med države udeleženke, kot je določeno v programu.
4. Kadar je izterjava povezana z zahtevkom za izplačilo, ki je naslovljen na upravičenca s sedežem v državi članici, in organ upravljanja ne more izterjati dolga, država članica, v kateri ima sedež upravičenec, plača ustrezni znesek organu upravljanja in ga izterja od upravičenca.
5. Kadar je izterjava povezana z zahtevkom za izplačilo, ki je naslovljen na upravičenca s sedežem v partnerski državi pri čezmejnem sodelovanju, in organ upravljanja ne more izterjati dolga, je stopnja obveznosti partnerske države pri čezmejnem sodelovanju, v kateri ima sedež upravičenec, enaka tisti, ki je določena v ustreznih sporazumih o financiranju iz členov 8 in 9.
Člen 75
Povračilo organu upravljanja
1. Organ upravljanja izterja neupravičeno plačane zneske z zamudnimi obrestmi od glavnega upravičenca. Zadevni upravičenci glavnemu upravičencu povrnejo neupravičeno plačane zneske v skladu s sporazumom o partnerstvu, ki so ga podpisali. Če glavni upravičenec ne more zagotoviti povračila od zadevnega upravičenca, organ upravljanja uradno obvesti slednjega, da povrne znesek glavnemu upravičencu. Če zadevni upravičenec ne povrne zneska, organ upravljanja od države udeleženke, v kateri ima sedež zadevni upravičenec, zahteva, da povrne neupravičeno plačane zneske v skladu s členom 74(2) do (5).
2. Organ upravljanja ravna s potrebno skrbnostjo, da se ob podpori držav udeleženk zagotovi povračilo na podlagi nalogov za izterjavo. Organ upravljanja zlasti zagotovi, da je terjatev resnična, v fiksnem znesku in zapadla. Kadar organ upravljanja ne namerava izterjati ugotovljenega dolga, zagotovi, da je opustitev pravilna ter v skladu z načeloma dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. Odločitev o odpovedi izterjavi je treba predložiti v predhodno odobritev skupnemu nadzornemu odboru.
3. Organ upravljanja Komisijo obvešča o vseh korakih za izterjavo neporavnanih zneskov. Komisija lahko kadar koli prevzame nalogo izterjave zneskov neposredno od upravičenca ali zadevne države udeleženke.
4. V dokumentaciji, predloženi državi udeleženki ali Komisiji, so vsi dokumenti, ki omogočajo izvedbo izterjave, ter dokazila o korakih, ki jih je opravil organ upravljanja za izterjavo neporavnanih zneskov.
5. Pogodbe, ki jih sklene organ upravljanja, vsebujejo klavzulo, ki Komisiji ali državi udeleženki, v kateri ima sedež upravičenec, omogoča, da izterja vse zneske, ki niso bili poravnani organu upravljanja in ki jih ta ni mogel izterjati.
Člen 76
Povračilo Komisiji
1. Vsa povračila Komisiji se izvedejo pred datumom zapadlosti iz naloga za izterjavo. Datum zapadlosti je 45 dni od datuma izdaje obvestila o dolgovanem znesku.
2. Za vsako zamudo pri povračilu se plačajo zamudne obresti, ki se zaračunajo od datuma zapadlosti plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna stopnja je tri in pol odstotne točke nad stopnjo, ki jo Evropska centralna banka v svojih operacijah glavnega refinanciranja uporablja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti. Zneski, ki jih je treba povrniti, se lahko izravnajo s katerimi koli zneski, ki so dolgovani upravičencu ali državi udeleženki. To ne vpliva na pravico strani, da se dogovorijo za plačilo v obrokih.
NASLOV IX
POROČANJE, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE
Člen 77
Letna poročila organa upravljanja
1. Organ upravljanja Komisiji do 15. februarja predloži letno poročilo, ki ga je odobril skupni nadzorni odbor. Navedeno letno poročilo vključuje tehnični in finančni del, ki zajemata predhodno obračunsko leto.
2. V tehničnem delu so opisani:
(a)
napredek, dosežen pri izvajanju programa in njegovih prednostnih nalog;
(b)
podroben seznam podpisanih pogodb in seznam izbranih projektov, za katere še niso bile sklenjene pogodbe, vključno z rezervnimi seznami;
(c)
dejavnosti tehnične pomoči, ki so se izvajale;
(d)
sprejeti ukrepi, kar zadeva spremljanje in ocenjevanje projektov, rezultati teh ukrepov in ukrepanje za odpravo ugotovljenih težav;
(e)
dejavnosti obveščanja in komuniciranja, ki so se izvajale.
3. Finančni del se pripravi v skladu s členom 68(2).
4. Poleg tega letno poročilo vsebuje napoved dejavnosti, ki se bodo izvajale v naslednjem obračunskem letu. Napoved vključuje:
(a)
posodobljeno strategijo revizije;
(b)
delovni program, finančni načrt in načrtovano uporabo tehnične pomoči;
(c)
letni načrt spremljanja in ocenjevanja v skladu s členom 78(2);
(d)
letni načrt obveščanja in komuniciranja v skladu s členom 79(4).
5. Organ upravljanja Komisiji do 30. septembra 2024 predloži končno poročilo, ki ga je odobril skupni nadzorni odbor. To končno poročilo smiselno zajema informacije, zahtevane v odstavkih 2 in 3, za zadnje obračunsko leto in za celotno trajanje programa.
Člen 78
Spremljanje in ocenjevanje
1. Cilj spremljanja in ocenjevanja programa je izboljšati kakovost zasnove in izvajanja ter oceniti in izboljšati njegovo doslednost, uspešnost, učinkovitost in učinek. Rezultati spremljanja in ocenjevanja se upoštevajo pri ciklu načrtovanja in izvajanja programa.
2. V program se vključi okvirni načrt spremljanja in ocenjevanja za celotno trajanje programa. V okviru vsakega programa se nato pripravi letni načrt spremljanja in ocenjevanja, ki ga bo organ upravljanja izvajal v skladu s smernicami Komisije in metodologijo ocenjevanja. Letni načrt se predloži Komisiji najpozneje 15. februarja.
3. Organ upravljanja poleg vsakdanjega spremljanja izvaja tudi ciljno naravnano spremljanje programa in projekta.
4. Komisija ima dostop do vseh poročil o spremljanju in ocenjevanju.
5. Komisija lahko kadar koli izvede ocenjevanje ali spremljanje programa ali dela programa. Na podlagi rezultatov ocenjevanja ali spremljanja, ki se sporočijo skupnemu nadzornemu odboru in organu upravljanja, pristojnega za program, se lahko izvedejo prilagoditve programa.
NASLOV X
PREPOZNAVNOST
Člen 79
Prepoznavnost
1. Za zagotovitev ustreznega obveščanja javnosti so odgovorni organ upravljanja in upravičenci.
2. Organ upravljanja in upravičenci zagotavljajo ustrezno prepoznavnost prispevka Unije k programom in projektom, da se poveča ozaveščenost javnosti o ukrepih Unije in se vzpostavi dosledna slika podpore Unije v vseh državah udeleženkah.
3. Organ upravljanja zagotavlja, da so strategija in ukrepi za spodbujanje prepoznavnosti, ki jih sprejmejo upravičenci, v skladu s smernicami Komisije.
4. V program sta vključena strategija obveščanja za celotno trajanje programa ter okvirni načrt obveščanja in komuniciranja za prvo leto, vključno z ukrepi za spodbujanje prepoznavnosti. V okviru vsakega programa se nato pripravi letni načrt obveščanja in komuniciranja, ki ga bo izvajal organ upravljanja. Navedeni načrt se predloži Komisiji najpozneje 15. februarja.
TRETJI DEL
POSEBNE DOLOČBE
NASLOV I
POSREDNO UPRAVLJANJE PREK MEDNARODNIH ORGANIZACIJ
Člen 80
Mednarodne organizacije kot organ upravljanja
1. Države udeleženke lahko predlagajo, da program upravlja mednarodna organizacija.
2. Za organ upravljanja se lahko predlagajo samo mednarodne organizacije v smislu člena 43 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
3. Mednarodna organizacija izpolnjuje zahteve iz člena 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
4. Preden Komisija sprejme program, pridobi dokaze, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 3.
Člen 81
Pravila za programe, ki jih upravlja mednarodna organizacija
1. Komisija in mednarodna organizacija skleneta sporazum, v katerem podrobno določita ureditev, ki se uporablja za program. Če program prispeva k finančnemu instrumentu v skladu s členom 42, se upoštevajo pogoji in zahteve v zvezi s poročanjem iz člena 140 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Določbe iz dela II se uporabljajo za programe, ki jih upravlja mednarodna organizacija, razen če je s sporazumom iz odstavka 1 drugače določeno.
NASLOV II
POSREDNO UPRAVLJANJE PREK PARTNERSKE DRŽAVE PRI ČEZMEJNEM SODELOVANJU
Člen 82
Partnerske države pri čezmejnem sodelovanju kot organ upravljanja
1. Države udeleženke lahko predlagajo, da program upravlja partnerska država pri čezmejnem sodelovanju.
2. Narava nalog, za katere je pooblaščena imenovana partnerska država pri čezmejnem sodelovanju, je določena v sporazumu, ki ga Komisija in partnerska država pri čezmejnem sodelovanju podpišeta v skladu z določbami o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
3. V sporazumu iz odstavka 2 je podrobno opisana ureditev, ki se uporablja za program. V njem je zlasti določeno, katere določbe iz dela II se uporabljajo glede na naravo nalog, za katere je pooblaščen organ upravljanja, in zadevne zneske.
ČETRTI DEL
KONČNE DOLOČBE
Člen 83
Prehodne določbe
Uredba Komisije (ES) št. 951/2007 (14) se še naprej uporablja za pravne akte in obveznosti za namene izvrševanja proračuna v letih pred letom 2014.
Člen 84
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. avgusta 2014