РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 1314/2013 НА СЪВЕТА
от 16 декември 2013 г.
относно програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (2014-2018 г.) в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 7, първа алинея от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като има предвид, че:
(1)
Една от целите на Европейската общност за атомна енергия („Общността“) е тя да допринася за повишаването на жизнения стандарт в държавите-членки, в т.ч. чрез стимулиране и подкрепа за ядрените изследвания в държавите-членки, допълвайки ги с общностна програма за научни изследвания и обучение.
(2)
Ядрените изследвания могат да допринасят за социалното и икономическото благоденствие и екологичната устойчивост чрез подобряване на ядрената сигурност и безопасност и радиационната защита. Еднакво важен е и потенциалният принос на ядрените изследвания за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин.
(3)
Подкрепяйки ядрените изследвания, програмата за научни изследвания и обучение на Общността за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“) ще допринесе за постигането на целите на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ („рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на европейския парламент и на съвета (2), и ще улесни изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както и създаването и функционирането на европейското научноизследователско пространство.
(4)
Независимо от потенциала на ядрената енергия за въздействие на енергийните доставки и икономическото развитие, сериозните ядрени аварии могат да бъдат заплаха за човешкото здраве. Следователно в програмата на Евратом следва да се обърне възможно най-голямо внимание на ядрената безопасност и, където е целесъобразно, на аспектите на сигурността, за които се грижи Съвместния изследователски център („СИЦ“).
(5)
Европейският стратегически план за енергийните технологии (план SET), установен в заключенията от заседанието на Съвета от 28 февруари 2008 г. в Брюксел, ускорява разработването на пакет от технологии с ниски въглеродни емисии. На заседанието си от 4 февруари 2011 г. Европейският съвет постигна съгласие, че Съюзът и неговите държави-членки ще насърчават инвестициите във възобновяеми източници на енергия, безопасни и устойчиви технологии с ниски нива на въглеродни емисии, както и че ще съсредоточат вниманието си върху изпълнението на технологичните приоритети, определени в плана SET. Всяка държава-членка е свободна да избере вида технологии, които би желала да подкрепи.
(6)
Тъй като всички държави-членки разполагат с ядрени съоръжения или използват радиоактивни материали, в частност за медицински цели, Съветът призна в заключения от заседанието си в Брюксел на 1 и 2 декември 2008 г. непрестанната нужда от осигуряване на професионални умения в ядрената област, по-специално чрез подходящо образование и обучение, свързани с научните изследвания и координирани на равнището на Общността.
(7)
Всяка държава-членка сама преценява дали да използва ядрена енергия или не, като същевременно се отчита, че ядрената енергия изпълнява различна роля в различните държави-членки.
(8)
С подписването на Споразумението за създаване на Международна организация по термоядрена енергия „ITER“ за съвместно изпълнение на проекта ITER (3) Общността пое ангажимент да участва в строителството и бъдещата експлоатация на ITER. Участието на Общността се управлява чрез „Европейско съвместно предприятие за „ITER“ и развитието на термоядрената енергия“ („Термоядрен синтез за енергия“), създадено с Решение 2007/198/Евратом на Съвета (4). Дейностите на посоченото съвместно предприятие, включително по ITER, се регламентират с отделен законодателен акт.
(9)
За да се превърне термоядреният синтез в реална възможност за производство на енергия с търговска цел, на първо място е необходимо успешното и навременно завършване на строежа и въвеждане в експлоатация на ITER. На второ място е необходимо да се изготви амбициозна, но реалистична пътна карта с цел започване на производството на електроенергия до 2050 г. Постигането на тези цели изисква европейската програма за термоядрен синтез да бъде пренасочена към съвместна програма от дейности в изпълнение на тази пътна карта. За да се осигури успех на протичащите научноизследователски дейности в областта на термоядрения синтез, както и поемане на дългосрочен ангажимент от заинтересованите страни в тази област и развитие на сътрудничество между тях, следва да се гарантира непрекъснатост на подпомагането по линия на Общността. Следва да се постави по-силен акцент преди всичко върху дейностите в подкрепа на ITER, но също и върху развитието в посока създаване на демонстрационен реактор, включително и по-сериозно участие на частния сектор, ако е целесъобразно. Подобно рационализиране и пренасочване не следва да застрашава водещата позиция на Европа в научната общност в областта на термоядрения синтез.
(10)
СИЦ следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и технологична подкрепа при формулирането, разработката, изпълнението и мониторинга на политиките на Общността, по-специално по отношение на научноизследователската дейност и обучението в областта на ядрената безопасност и сигурност. С цел да се оптимизират човешките ресурси и да се избегне припокриването на научноизследователската дейност в Съюза, всяка нова дейност, осъществявана от СИЦ, следва да бъде анализирана, за да се провери съвместимостта ѝ със съществуващите дейности в държавите-членки. Аспектите на сигурността в рамковата програма „Хоризонт 2020“ следва да се ограничават до преките действия на СИЦ.
(11)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участието в непреки дейности по програмата на Евратом, работата с трети страни и, в по-малка степен, използването на интелектуалната собственост.
(12)
Ролята на Съюза е да разработи, в интерес на всички свои държави-членки, рамка в подкрепа на съвместните авангардни научни изследвания, генерирането и съхраняването на знанията в областта на технологиите за ядрено делене, със специален акцент върху безопасността, сигурността, радиационната защита и неразпространението на ядреното оръжие. Това изисква независими научни данни, а в тази област СИЦ може да има решаващ принос. Това се признава в съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейскиа икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 6 октомври 2010 г., озаглавено „Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ - Съюз за иновации“, в което тя заяви своето намерение да предоставя посредством СИЦ по-надеждни научни данни за определяне на политиката. СИЦ смята да посрещне това предизвикателство, като съобрази своята научноизследователска дейност в областта на ядрената безопасност и сигурност с политическите приоритети на Съюза.
(13)
С цел да се задълбочават връзките между науката и обществото, както и да се укрепва общественото доверие в науката, програмата на Евратом следва да способства гражданите и гражданското общество да поемат информиран ангажимент по въпроси на научноизследователската дейност и иновациите, като се насърчава образованието по точни науки, като се повишава достъпността на научните знания, разработват се сериозни програми за научноизследователска дейност и иновации съобразно загрижеността и очакванията на гражданите и гражданското общество, и се улеснява участието им в дейности по програмата на Евратом.
(14)
Изпълнението на програмата на Евратом следва да отговори на променящите се възможности и потребности във връзка с науката и технологиите, промишлеността, политиката и обществото. По същество програмите следва да се изготвят в тясна връзка със заинтересованите страни от всички засегнати сектори и следва да се предвиди достатъчна гъвкавост за реагиране на нови тенденции на развитие. По време на изпълнението на програмата на Евратом е възможно се ползват външни експерти за консултации, като се прибягва и до съответните структури като европейските технологични платформи.
(15)
В резултатите от дебатите, проведени по време на симпозиума за „Ползите и ограниченията на научноизследователската дейност в областта на ядреното делене за икономиката с ниски въглеродни емисии“, подготвен от група за междудисциплинарни проучвания, с участието, inter alia, на експерти от областта на енергетиката, икономиката и социалните науки, организиран съвместно с Комисията и Европейския икономически и социален комитет в Брюксел на 26 и 27 февруари 2013 г., се отчита необходимостта научноизследователските дейности в ядрената област да продължат на европейско равнище.
(16)
Програмата на Евратом следва да допринесе за привлекателността на научноизследователската професия в Съюза. Следва да се обърне съответно внимание на Европейската харта за изследователите и Кодекса за поведение при подбор на изследователи (5), както и на други референтни рамки, определени в контекста на европейското научноизследователско пространство, като същевременно се зачита техният доброволен характер.
(17)
При дейностите, осъществявани по линия на програмата на Евратом, следва да се насърчава равенство между мъжете и жените в научноизследователската дейност и иновациите, като се обърне особено внимание на основните причини за неравновесието между половете, използва се целият потенциал както на жените, така и на мъжете изследователи, и свързаните с половете аспекти се включат в съдържанието на проекти с цел да се подобри качеството на научноизследователската дейност и да се стимулират иновациите. Дейностите следва да са насочени и към прилагането на принципите за равенство между жените и мъжете съгласно членове 2 и 3 от Договора за Европейския съюз и член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(18)
При научноизследователските и иновационни дейности, подкрепяни от програмата на Евратом, следва да се спазват основните етични принципи. По подходящ начин следва да се вземат под внимание становищата по енергийните въпроси на Европейската група за етика в науката и новите технологии. При научноизследователските дейности следва да се вземе под внимание член 13 от ДФЕС и да се намали използването на животни с научноизследователска и изпитателна цел, с оглед в крайна сметка да се замени използването на животните. Всички дейности следва да се извършват при гарантиране на високо равнище на защита на човешкото здраве.
(19)
По-голямо въздействие следва да се постигне и чрез съчетаването на програмата на Евратом със средства от частния сектор в рамките на публично-частни партньорства в ключови области, в които научноизследователската дейност и иновациите могат да допринесат за постигане на по-широките цели на Съюза по отношение на конкурентоспособността. Особено внимание следва да се отдели на участието на малки и средни предприятия.
(20)
Програмата на Евратом следва да насърчава сътрудничеството с трети държави, по-специално в областта на безопасността, въз основа на взаимен интерес и изгода, най-вече за да се насърчава постоянното подобряване на ядрената безопасност.
(21)
С оглед запазване на равнопоставеността за всички предприятия с дейност на вътрешния пазар, финансирането по програмата на Евратом следва да се съобрази с правилата за държавните помощи, за да се осигури ефективно изразходване на публичните средства и да се избегне нарушаване на пазарните условия, като отблъскване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или поддържане на неефективни фирми.
(22)
Необходимостта от нов подход за контрол и управление на риска при финансирането на научноизследователска дейност от Съюза беше отчетена в заключенията на Европейския съвет от 4 февруари 2011 г., в които се настоява за нов баланс между доверието и контрола, както и между поемането и избягването на риск. Европейският парламент, в своята резолюция от 11 ноември 2010 г. за опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (6), призова за прагматичен преход към административно и финансово опростяване и заяви, че управлението на финансирането от Съюза за научноизследователска дейност следва да бъде в по-голяма степен основано на доверието и толерантно към риска по отношение на участниците.
(23)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагането на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително предотвратяването, разкриването и разследването на нередности, възстановяването на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, където е необходимо, налагането на санкции. Преработена стратегия за контрол, при която ударението се премества от свеждането до минимум на процента на грешките към основан на риска контрол и откриване на измамите, следва да намали тежестта на контрола за участниците.
(24)
Важно е също да се осигури добро финансово управление на програмата на Евратом и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за потребителите начин, като същевременно се осигури правна сигурност и достъпност на програмата на Евратом за всички участници. Необходимо е да се осигури съответствие със съответните разпоредби Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета („Финансов регламент“) (7) и с изискванията за опростяване и по-добро регулиране.
(25)
За гарантиране на възможно най-ефективно прилагане, лесен достъп за всички участници посредством опростени процедури и за постигане на съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка за участниците, участието в програмата на Евратом и разпространението на резултатите от научните изследвания следва да се регулират от правилата, приложими към рамковата програма „Хоризонт 2020“, определени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета, с известни адаптации или изключения.
(26)
Важно е да не се прекратява съдействието за използване на разработената от участници интелектуална собственост, като същевременно се защитават законните интереси на други участници и на Общността, в съответствие с глава 2 от Договора.
(27)
Гаранционните фондове на участниците, управлявани от Комисията и създадени по силата на Регламент (Евратом) № 1908/2006 на Съвета (8) и Регламент (Евратом) № 139/2012 на Съвета (9), се оказаха важен предпазен механизъм, който намалява рисковете, свързани с дължимите и невъзстановени суми от неизпълнили задълженията си участници. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и Съвета (10) също следва да обхваща дейности по Регламент (Евратом) № 1908/2006, Регламент (Евратом) № 139/2012 и настоящия регламент.
(28)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнението на непреките действия по програмата, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия за приемане на работни програми и на решението за одобряване на финансирането на непреките дейности. Тези изпълнителни правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (11).
(29)
Постигането на целите на програмата на Евратом в съответните области изисква подкрепа за междутематични дейности както в рамките на програмата на Евратом, така и съвместно с дейности по рамковата програма „Хоризонт 2020“.
(30)
Ефективното управление на работата, включващо оценяване и наблюдение, изисква да бъдат разработени специфични показатели за изпълнението, които да са измерими в хода на времето, да са реалистични и същевременно да отразяват логиката на интервенцията, както и да съответстват на подходящата йерархия от цели и дейности. Следва да бъдат въведени подходящи механизми за координация между изпълнението и наблюдението на програмата на Евратом, от една страна, и наблюдението на напредъка, постиженията и работата на европейското научноизследователско пространство, от друга страна.
(31)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (12), беше консултиран относно научното и технологичното съдържание на преките действия на СИЦ.
(32)
От съображения за правна сигурност Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“ (13), Решение 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО на Съвета (14), Решение 2006/970/Евратом на Съвета (15), Решение 2006/976/Евратом на Съвета (16), Решение 2006/977/Евратом на Съвета (17), Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом на Съвета (18), Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/ Евратом на Съвета (19) и Решение 2012/95/Евратом на Съвета (20) следва да бъдат отменени.
(33)
Комисията проведе консултации с Научния и технически комитет на Евратом,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
СЪЗДАВАНЕ
Член 1
Създаване
С настоящия регламент се създава Програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2018 г. („програмата на Евратом“), и се определят правилата за участие в тази програма, включително за участие в програми на финансиращи органи, разпоредители на средства, отпуснати в съответствие с настоящия регламент, и в дейности, извършвани съвместно по настоящия регламент и по рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (рамкова програма „Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„научноизследователски и иновационни дейности“ означава целия спектър от научноизследователски дейности, технологично развитие, демонстрации и иновации, включително насърчаване на сътрудничеството с трети държави и международни организации, разпространяване и оптимизиране на резултатите и стимулиране на обучението и мобилността на изследователите в Европейската общност за атомна енергия (по-нататък „Общността“);
б)
„преки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, предприемани от Комисията посредством подчинения ѝ Съвместен изследователски център (СИЦ);
в)
„непреки действия“ означава научноизследователски и иновационни дейности, за които Съюзът или Общността (по-нататък „Съюза“) осигурява финансова подкрепа и които се предприемат от участниците;
г)
„публично-частно партньорство“ означава партньорство, при което партньори от частния сектор, Общността и, когато е целесъобразно, други партньори, като например органи от публичния сектор, се ангажират съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации;
д)
„партньорство в рамките на публичния сектор“ означава партньорство, при което органи от публичния сектор или организации с мисия за обществена услуга на местно, регионално, национално или международно равнище се ангажират с Общността съвместно да подкрепят разработването и изпълнението на програма или дейности за научни изследвания и иновации.
Член 3
Цели
1. Общата цел на програмата на Евратом е насочена към научноизследователски дейности и дейности по обучение в ядрената област с акцент върху постоянното подобряване на ядрената сигурност, безопасност и радиационна защита, и по-специално осъществяване на потенциален принос за дългосрочното намаляване на въглеродния дял в енергийната система по един безопасен, ефикасен и сигурен начин. За нейното постигане способстват дейностите, посочени в приложение I, под формата на преки и непреки дейности, с които се търси постигането на конкретните цели, изложени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
2. Непреките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подкрепа за безопасността на ядрените системи;
б)
принос в разработването на безопасни дългосрочни решения за управление на крайни ядрени отпадъци, включително окончателно геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване;
в)
подкрепа за разработването и устойчивостта на експертни знания и високи постижения в ядрената област в Европейския съюз;
г)
подкрепа за радиационната защита и разработването на медицински приложения на радиацията включително, inter alia, на обезопасено и сигурно предлагане и употреба на радиоактивни изотопи;
д)
напредък в посока доказване приложимостта на термоядрения синтез като източник на енергия, използвайки съществуващи и бъдещи инсталации за термоядрен синтез;
е)
полагане на основите за бъдещи термоядрени централи чрез разработване на материали, технологии и идейно проектиране;
ж)
стимулиране на новаторството и на конкурентоспособността в промишления сектор;
з)
гарантиране наличието и използването на научноизследователски инфраструктури от общоевропейско значение.
3. Преките действия по програмата на Евратом имат следните конкретни цели:
а)
подобряване на ядрената безопасност, в това число: безопасността на ядрения реактор и гориво, управлението на отпадъците, включително окончателното геоложко погребване, както и разделяне и преобразуване; извеждането от експлоатация и аварийната готовност;
б)
подобряване на ядрената сигурност, в това число ядрените гаранции, неразпространението на ядреното оръжие, борбата с незаконния трафик и ядрената криминалистика;
в)
осигуряване на отлична научна база в ядрената област за целите на стандартизацията;
г)
грижа за управлението на знанията, образованието и обучението;
д)
подкрепа на политиката на Съюза в областта на ядрената безопасност и сигурност.
Всяко ново възлагане на дейности на СИЦ се анализира от Управителния съвет на СИЦ, за да се провери съвместимостта им със съществуващите дейности в държавите-членки.
4. Програмата на Евратом се изпълнява по начин, който да гарантира, че приоритетите и подпомаганите дейности отговарят на променящите се нужди и са съобразени с развитието на науката, технологиите, иновациите, процеса на изграждане на политиката, пазарите и обществото, с цел оптимизиране на човешките и финансовите ресурси, и който да избегне дублиране при научноизследователската и развойната дейност в ядрената област в Съюза.
5. В рамките на конкретните цели, посочени в параграфи 2 и 3, могат да се вземат предвид нови и непредвидени потребности, възникващи в хода на изпълнение на програмата на Евратом. Ако е надлежно обосновано, това може да включва реагиране на нововъзникващи възможности, кризи и заплахи, както и на потребности във връзка с разработването на нови политики на Съюза, а също и пилотното осъществяване на дейности, чието подпомагане се предвижда по бъдещи програми.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата на Евратом възлиза на 1 603 329 000 EUR. Тази сума се разпределя, както следва:
а)
непреки действия по програмата за научноизследователска и развойна дейност в областта на термоядрения синтез 728 232 000 EUR;
б)
непреки действия в областта на ядреното делене, безопасността и радиационната защита 315 535 000 EUR;
в)
преки действия 559 562 000 EUR.
Административните разходи на Комисията, свързани с изпълнението на непреките действия по програмата на Евратом, могат да достигнат максимум от 7 % като средна стойност по време на периода на програмата на Евратом, без да надхвърлят 6 % през 2018 г.
2. Финансовият пакет за програмата на Евратом може да покрива разходи по дейности за подготовка, наблюдение, контрол, одит и оценяване, които са необходими за управлението на тази програма и постигането на целите ѝ, в частност проучвания и срещи на експерти, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент, разходи за мрежи от областта на информационните технологии, свързани главно с обработката на информация и нейния обмен, както и разходи за друга техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата на Евратом. Разходите за продължителни и повтарящи се дейности като контрол, одит и ИТ мрежи, ще се покриват в рамките на административните разходи на Комисията, посочени в параграф 1.
3. При необходимост и когато е надлежно обосновано, бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2018 г., за да покрият разходи за техническа и административна помощ, което да позволи управлението на действия, които все още не са завършени до 31 декември 2018 г.
4. Когато преките действия допринасят за инициативи на организации, натоварени с изпълнението на задачи от Комисията в съответствие с член 6, параграф 2 и член 15, подобно участие не се смята за част от финансовото участие, предвидено за тези инициативи.
5. Бюджетните задължения могат да се разделят на годишни вноски. Всяка година Комисията определя годишните вноски, като взема предвид постигнатия напредък по изпълнението на действията, за които се получава финансово подпомагане, прогнозираните нужди и наличния бюджет.
Член 5
Асоцииране на трети държави
1. Програмата на Евратом е отворена за асоцииране на:
а)
присъединяващите се държави, държавите кандидатки и потенциални кандидатки, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програми на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на съвети за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държави - членки на Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), или държави или територии, уредени от Европейския инструмент за съседство, които отговарят на всички посочени по-долу критерии:
i)
добър капацитет в областта на науката, технологиите и иновациите;
ii)
добри резултати от участието си в програми на Съюза за научни изследвания и иновации;
iii)
честно и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
в)
държави и територии, асоциирани към Седмата рамкова програма на Евратом.
2. Специфичните условия за участието на асоциираните държави в програмата на Евратом, включително финансовото участие съобразно брутния вътрешен продукт на съответната асоциирана държава, се определят с международни споразумения между Съюза и асоциираните държави.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
ГЛАВА I
Изпълнение, управление и форми на подпомагане
Член 6
Управление и форми на подпомагане от Общността
1. Програмата на Евратом се изпълнява чрез непреки действия посредством една или няколко форми на финансиране, предвидени във Финансовия регламент, по-специално безвъзмездни средства, награди, обществени поръчки и финансови инструменти. Подпомагането от Общността се състои и от преки дейности под формата на научноизследователски и иновационни дейности, осъществявани от СИЦ.
2. Без да се засягат разпоредбите на член 10 от Договора, Комисията може да възложи част от изпълнението на програмата на Евратом на финансиращите органи, посочени в член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент.
Комисията също може да повери изпълнението на непряко действие по програмата на Евратом на органи, създадени по рамковата програма „Хоризонт 2020“ или посочени в нея.
3. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2, Комисията приема решението за одобряване на финансирането на непреките действия.
Член 7
Правила за участие и разпространение на резултатите от научните изследвания
1. При спазване на параграфи 2 и 3 от настоящия член участието на юридически лица в непреки действия, предприети по програмата на Евратом, се регулира от правилата, установени с Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета.
2. За целите на програмата на Евратом „правилата за сигурност“, посочени в член 43, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 41, параграф 3, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Комисията или финансиращият орган може, по отношение на резултати, постигнати от участници, ползвали финансиране от Общността, да възрази срещу прехвърляния на собственост или предоставяния на изключителен и неизключителен лиценз на трети страни, със седалище в трета държава, която не е асоциирана към програмата на Евратом, когато счита, че предоставянето или прехвърлянето не е в интерес на развитието на конкурентоспособността на икономиката на Съюза, не е съвместимо с етичните принципи или от съображения за сигурност. „Съображенията за сигурност“ включват отбранителните интереси на държавите-членки по смисъла на член 24 от Договора.
Чрез дерогация от член 46, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1290/2013, Общността и нейните съвместни предприятия, за целите на разработването, прилагането и наблюдението на политиките и програмите на Общността или ангажиментите, поети в рамките на международно сътрудничество с трети държави и международни организации, се ползват с права на достъп до резултатите на всеки участник, получил финансиране от Общността. Тези права на достъп включват правото да се разрешава на трети страни да ползват резултатите при обществени поръчки и правото на преотстъпване на лицензи, биват ограничени до нетърговска и неконкурентна употреба и се предоставят безвъзмездно.
3. Гаранционният фонд на участниците, създаден с Регламент (ЕС) № 1290/2013, заменя и е приемник на гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012.
Всички суми от гаранционните фондове на участниците, създадени с Регламент (Евратом) № 1908/2006 и Регламент (Евратом) № 139/2012, се прехвърлят в Гаранционния фонд на участниците, считано от 31 декември 2013 г. Участниците в действия по Решение 2012/93/Евратом, които подписват споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства след 31 декември 2013 г., правят вноските си в Гаранционния фонд на участниците.
Член 8
Междутематични дейности
1. С оглед постигането на целите на програмата на Евратом и в отговор на общите предизвикателства пред програмата на Евратом и рамковата програма „Хоризонт 2020“, дейностите, свързани с повече от едно от непреките действия, посочени в приложение I, и/или тези за изпълнение на специфичната програма на рамковата програма „Хоризонт 2020“, създадена с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (21), могат да се ползват от финансиране от Съюза.
2. Финансовото участие по параграф 1 от настоящия член може да се получи чрез комбиниране на финансовите участия за непреки действия по член 4 от настоящия регламент и по член 6 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и да се предоставя чрез единна схема за финансиране.
Член 9
Равенство между половете
При програмата на Евратом се гарантира ефективното поощряване на равенството между половете и свързаните с половете аспекти в съдържанието на научните изследвания и иновациите.
Член 10
Етични принципи
1. Всички научноизследователски и иновационни дейности по програмата на Евратом се извършват в съответствие с етичните принципи и съответното национално и международно законодателство и законодателство на Съюза, включително Хартата на основните права на Европейския съюз и Европейската конвенция за защита на правата на човека и нейните допълнителни протоколи.
Обръща се особено внимание на принципа на пропорционалност, правото на личен живот, правото на защита на личните данни, правото на физическа и психическа неприкосновеност на личността, правото на недискриминация и необходимостта да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве.
2. Научноизследователските и иновационните дейности по програмата на Евратом са насочени изключително към граждански приложения.
Член 11
Работни програми
1. Чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 3, Комисията приема работни програми за изпълнението на непреките действия. В тези работни програми се дава възможност за подходи „отдолу-нагоре“, които са насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Работните програми определят съществените елементи, необходими за изпълнението на действията в съответствие с Финансовия регламент, включително техните подробни цели, съответното финансиране и график, както и многогодишния подход и стратегическите насоки за следващите години от изпълнението.
2. За преките действия, Комисията, в съответствие с Решение 96/282/Евратом, изготвя многогодишна работна програма, в която конкретизира в по-големи подробности целите и научните и технически приоритети, представени в приложение I, както и сроковете за тяхното изпълнение.
В тази многогодишна работна програма се вземат предвид и съответните научни изследвания, извършвани от държавите-членки, асоциираните държави и европейските и международните организации. Тя се актуализира по подходящ начин и когато е необходимо.
3. В работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 се взема предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза, както и съответните тенденции в политиката, икономиката и обществото. Те се актуализират по подходящ начин и когато е необходимо.
4. Работните програми, посочени в параграфи 1 и 2 включват раздел, който набелязва междутематичните дейности, посочени в член 8.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът (22) заседава в два различни състава, които се занимават съответно с въпросите на ядреното делене и с въпросите на термоядрения синтез от програмата на Евратом.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага процедурата по разглеждане, предвидена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. Когато становището на комитета трябва да бъде получено по писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, ако в рамките на срока за даване на становище председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета отправят такова искане.
Член 13
Комисията редовно уведомява комитета, посочен в член 12, за цялостния напредък при изпълнението на програмата на Евратом и му предоставя навременна информация за всички предлагани или финансирани по програмата на Евратом непреки действия.
Член 14
Консултации с външни експерти и участие на обществото
1. За изпълнението на програмата на Евратом и по целесъобразност се вземат предвид препоръките и данните, получени от:
а)
Научния и технически комитет на Евратом, съгласно член 134 от Договора за Евратом;
б)
създадени от Комисията независими консултативни групи от експерти на високо равнище;
в)
структурите за водене на диалог, създадени по силата на международни споразумения в областта на науката и технологиите;
г)
дейности с перспективна насоченост;
д)
целеви обществени консултации (включително, ако е целесъобразно, национални и регионални органи или заинтересовани страни); и
е)
прозрачни, интерактивни процеси, които гарантират, че се подпомагат отговорните научноизследователски дейности и иновации.
2. В пълна степен се вземат под внимание и научноизследователските и иновационните програми, изработени, inter alia, от европейските технологични платформи, инициативите за съвместно планиране и европейските партньорства за иновации.
ГЛАВА II
Конкретни области на действие
Член 15
Малки и средни предприятия
Особено внимание се отделя на осигуряването на адекватното участие в програмата на Евратом на малките и средните предприятия (МСП) и иновационното въздействие върху тях, както и на участието на частния сектор като цяло. Като част от механизмите за оценяване и наблюдение се предприема количествено и качествено оценяване на участието на МСП.
Член 16
Публично-частни партньорства и партньорства в рамките на публичния сектор
За постигане на целите, определени в член 3, специфичните дейности по програмата на Евратом могат да бъдат изпълнявани чрез:
а)
съвместни предприятия, създадени въз основа на глава 5 от Договора;
б)
партньорства в рамките на публичния сектор, основани на схемата за финансиране „действия по съфинансиране на програми“;
в)
договорни публично-частни партньорства, както е посочено в член 25 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 17
Международно сътрудничество с трети държави и с международни организации
1. Субекти със седалище в трети държави и международни организации имат право да участват в непреки действия по програмата на Евратом при условията, определени в Регламент (ЕС) № 1290/2013. Изключенията от общия принцип са определени в член 7 от настоящия регламент. Международното сътрудничество с трети държави и международни организации се насърчава по програмата на Евратом с цел:
а)
укрепване на високите постижения и привлекателността на Съюза в научноизследователската дейност и иновациите, както и на неговата икономическа и промишлена конкурентоспособност;
б)
ефективно справяне с общите обществени предизвикателства;
в)
подкрепа за целите на външната политика на Съюза и политиката му за развитие, допълвайки външни програми и програми за развитие. Ще се търсят полезни взаимодействия с други политики на Съюза.
2. Целевите действия за насърчаване на сътрудничеството с конкретни трети държави или групи от трети държави се осъществяват въз основа на стратегически подход, както и на общ интерес, приоритети и взаимна полза, като се вземат предвид техният научен и технологичен капацитет, възможностите на пазара и очакваното въздействие.
Следва да се насърчава реципрочният достъп до програмите на трети държави. Насърчава се координирането и взаимодействието с инициативи на държави-членки и асоциирани държави с оглед да се постигне максимално въздействие. Естеството на сътрудничеството може да варира в зависимост от конкретните страни партньори.
При определянето на приоритетите за сътрудничество се вземат предвид развитията в политиката на Съюза, възможностите за сътрудничество с трети държави и честното и справедливо третиране на правата върху интелектуалната собственост.
Член 18
Информация, комуникации, използване и разпространение на резултатите
1. При изпълнението на програмата на Евратом дейностите по разпространение на резултатите и информацията са неразделна част от действията, подпомагани от програмата на Евратом.
2. Дейностите по разпространение на информация могат да включват:
а)
инициативи, насочени към повишаване на осведомеността и улесняване на достъпа до финансиране по програмата на Евратом, по-специално за онези региони или видове участници с относително ниско равнище на участие;
б)
целева помощ за проекти и консорциуми, за да им се осигури достъп до необходимите умения за оптимизиране на разпространението на информацията и резултатите и тяхното използване;
в)
инициативи за насърчаване на диалога и дискусиите в обществото по научни, технологични и иновационни въпроси, както и за възползване от социални медии и други иновативни технологии и методики;
г)
съобщаване на приоритетите в политиката на Съюза, при условие че те са свързани с целите на настоящия регламент. По-специално Комисията предоставя навременна и подробна информация на държавите-членки.
3. В съответствие с Договора и съответното законодателство на Съюза, дейностите по разпространение на резултатите могат да включват:
а)
действия, които обединяват резултати от редица проекти, включително финансирани от други източници, за да предоставят удобни за ползване бази данни и доклади, обобщаващи основните констатации;
б)
разпространение на резултатите сред определящите политическите насоки фактори, включително органите по стандартизация, за да се насърчава използването на резултатите, които са от значение за политиките на съответните органи на международно, национално и регионално равнище и на равнището на Съюза.
ГЛАВА III
Контрол
Член 19
Контрол и одит
1. Системата за контрол, създадена за изпълнението на настоящия регламент, се проектира така, че да осигури разумна гаранция за постигането на подходящо управление на рисковете, свързани с ефективността и ефикасността на операциите, както и за законосъобразността и редовността на извършените трансакции, като се отчита многогодишният характер на програмите, а също и естеството на съответните плащания.
2. Системата за контрол гарантира подходящ баланс между доверието и контрола, като се вземат предвид административните и другите разходи за контрол на всички равнища, особено за участниците, така че да могат да бъдат постигнати целите на програмата на Евратом и да се осигури нейната привлекателност за най-добрите изследователи и най-иновативните предприятия.
3. Като част от системата за контрол, стратегията за одит на разходите за непреки дейности по програмата на Евратом се основава на финансов одит на представителна извадка от разходите за цялата програма. Подобна представителна извадка се допълва от подбор въз основа на оценка на рисковете, свързани с разходите.
Одитите на разходите за непреки действия по програмата на Евратом се извършват по последователен начин в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност с оглед да се сведе до минимум одитната тежест за участниците.
Член 20
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по настоящия регламент.
Без да се засяга параграф 3, Комисията може да извършва одити до две години след окончателното плащане.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, в т.ч. контрол и проверки на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕО) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (23), и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (24) с оглед установяване дали е налице измама, корупция или някаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по линия на програмата на Евратом.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразумения за сътрудничество с трети държави и международни организации, договори, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства и решения за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответните им компетентности.
ГЛАВА IV
Наблюдение и оценяване
Член 21
Наблюдение
1. Комисията наблюдава ежегодно изпълнението, включително напредъка и постиженията на програмата на Евратом. Комисията предоставя на комитета по член 12 информация във връзка с това.
2. Комисията докладва и прави публично достояние резултатите от наблюдението, посочено в параграф 1.
Член 22
Оценяване
1. Оценките се изготвят на достатъчно ранен етап, за да могат да се използват в процеса на вземане на решения.
Не по-късно от 31 май 2017 г. и като се вземе предвид подлежащата на изготвяне до края на 2015 г. последваща оценка на Седмата рамкова програма на Евратом, създадена с Решение 2006/970/Евратом, и на рамковата програмата на Евратом (2012-2013 г.), създадена с Решение 2012/93/Евратом, Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, междинна оценка на програмата на Евратом относно постигането - на равнище резултати и напредък в реализирането на въздействия - на целите, продължаващата адекватност на всички мерки, ефективността и използването на ресурси, възможностите за по-нататъшно опростяване и европейската добавена стойност. Освен това при оценяването се отчита приносът на мерките по приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, резултатите по дългосрочното въздействие на предходните мерки и до каква степен съществува взаимодействие с другите програми за финансиране от Съюза, включително структурните фондове.
Не по-късно от 31 декември 2022 г. Комисията извършва с помощта на независими експерти, подбрани чрез прозрачен процес, последваща оценка на програмата на Евратом. Тази оценка обхваща обосновката, изпълнението и постиженията, както и по-дългосрочното въздействие и устойчивостта на мерките, за да се подпомогне вземането на решение за евентуално подновяване, изменение или прекратяване на дадена последваща мярка.
2. Без да се засяга параграф 1, преките и непреките действия по програмата на Евратом са предмет на отделни оценки.
3. Споменатите в параграфи 1 и 2 оценки се отнасят до напредъка към постигане на целите, определени в член 3, в съответствие с показателите за ефективност, посочени в приложение II.
4. При целесъобразност и когато има налични такива, държавите-членки представят на Комисията данни и информация, необходими за наблюдението и оценяването на съответните мерки.
5. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет заключенията от оценките, посочени в параграфи 1 и 2, придружени от нейните забележки.
ДЯЛ III
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Отмяна и преходни разпоредби
1. Считано от 1 януари 2014 г. се отменят Решението на Съвета от 16 декември 1980 г. относно създаването на Консултативен комитет по програмата „Ядрен синтез“, Решение на Съвета 84/338/Евратом, ЕОВС, ЕИО, Решение 2006/970/Евратом, Решение 2006/976/Евратом, Решение 2006/977/Евратом, Регламент (Евратом) № 1908/2006, Решение 2012/93/Евратом, Регламент (Евратом) № 139/2012, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
2. Дейностите, ползващи финансиране от Общността по програми, създадени с решенията, посочени в параграф 1, и свързаните с тях финансови задължения, продължават да се регулират от правилата, приложими за тези програми до приключването им.
3. Разпределението на средства, посочено в член 4, може също да покрива разходите за техническа и административна помощ, необходими за осигуряване на прехода между програмата на Евратом и мерките, приети по силата на Решение 2012/93/Евратом, Решение 2012/94/Евратом и Решение 2012/95/Евратом.
4. С цел да се осигури непрекъснатост на подпомагането от Общността за научни изследвания в областта на ядрения синтез, направените преди 1 януари 2014 г. разходи от бенефициерите по действието на съфинансиране по програмата, посочено в приложение I, буква и), са допустими за подпомагане от Общността.
Член 24
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в 16 декември 2013 година.
UREDBA SVETA (EURATOM) št. 1314/2013
z dne 16. decembra 2013
o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014-2018), ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti prvega odstavka člena 7 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Eden od ciljev Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) je prispevati k izboljšanju življenjskega standarda v državah članicah, tudi s spodbujanjem in zagotavljanjem jedrskih raziskav v državah članicah ter njihovim dopolnjevanjem z izvajanjem programa Skupnosti za raziskave in usposabljanje.
(2)
Jedrske raziskave lahko prispevajo k družbeni in gospodarski blaginji ter okoljski trajnosti z izboljševanjem jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem. Enako pomemben je tudi potencialen prispevek jedrskih raziskav k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema na varen, učinkovit in zanesljiv način.
(3)
S podpiranjem jedrskih raziskav bo program Skupnosti za raziskave in usposabljanje za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2018 (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) prispeval k doseganju ciljev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), sprejetega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2), in omogočil izvajanje strategije Evropa 2020 ter ustvarjanje in delovanje Evropskega raziskovalnega prostora.
(4)
Ne glede na morebitne učinke jedrske energije za oskrbo z energijo in gospodarski razvoj pa lahko hude jedrske nesreče ogrožajo zdravje ljudi. Zato bi bilo treba v okviru programa Euratoma za raziskave in usposabljanje kar največ pozornosti nameniti jedrski varnosti in, kadar je potrebno, vidikom zaščite, s čimer se ukvarja Skupno raziskovalno središče.
(5)
V Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: načrt SET) iz sklepov z zasedanja Sveta dne 28. februarja 2008 v Bruslju je predviden pospešen razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Evropski svet je na zasedanju 4. februarja 2011 sklenil, da bodo Unija in njene države članice spodbujale naložbe v obnovljive vire energije tervarne in trajnostne tehnologije z nizkimi emisijami ogljika ter da se bodo usmerile v izvajanje tehnoloških prednostnih nalog, določenih v načrtu SET. Vsaka država članica se lahko še naprej sama odloči, katere vrste tehnologij bi rada podpirala.
(6)
Ker imajo vse države članice jedrske objekte ali uporabljajo radioaktivne materiale, zlasti v medicinske namene, je Svet v svojih sklepih z zasedanja dne 1. in 2. decembra 2008 v Bruslju opozoril na stalno potrebo po strokovnem znanju na jedrskem področju, pridobljenim zlasti prek ustreznega izobraževanja in usposabljanja, povezanima z raziskavami in usklajenima na ravni Skupnosti.
(7)
Čeprav se lahko vsaka država članica sama odloči, ali bo izkoriščala jedrsko energijo ali ne, se opaža tudi, da je jedrska energija v različnih državah različno pomembna.
(8)
S podpisom sporazuma o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER (3) se je Skupnost odločila za sodelovanje v izgradnji poskusnega reaktorja ITER (v nadaljnjem besedilu: ITER) in njegovem prihodnjem izkoriščanju. Prispevek Skupnosti se upravlja prek „Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije“ (v nadaljnjem besedilu: skupno podjetje), ustanovljenega z Odločbo Sveta 2007/198/Euratom (4). Dejavnosti tega skupnega podjetja, vključno z ITER, je treba urejati s posebnim zakonodajnim aktom.
(9)
Da bi fuzija postala verodostojna možnost za komercialno proizvodnjo energije, je treba najprej uspešno in pravočasno zaključiti gradnjo ITER in zagotoviti začetek njegovega delovanja. Drugič, treba je oblikovati ambiciozen, a realističen načrt za proizvodnjo električne energije do leta 2050. Doseganje teh ciljev zahteva preusmeritev evropskega fuzijskega programa v pripravo skupnega programa dejavnosti za izvajanje tega časovnega načrta. Da bi zaščitili dosežke dejavnosti na področju potekajočih fuzijskih raziskav, ter dolgoročne zaveze zainteresiranih strani na tem področju in sodelovanje med njimi, bi bilo treba zagotoviti nadaljnjo podporo Skupnosti. Večji poudarek bi bilo treba nameniti predvsem dejavnostim v podporo ITER, pa tudi razvoju in izgradnji predstavitvenega reaktorja, po potrebi pa tudi dejavnejšemu sodelovanju zasebnega sektorja. To racionalizacijo in preusmeritev bi bilo treba doseči brez ogrožanja vodilne vloge Evrope v znanstveni skupnosti na področju fuzije.
(10)
Skupno raziskovalno središče bi moralo še naprej zagotavljati neodvisno in k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnološko podporo pri oblikovanju, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti, zlasti pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske varnosti in zaščite. Da bi kar najbolj izkoristili človeške vire in preprečili podvajanje raziskav v Uniji, bi bilo treba vsako novo dejavnost, ki jo izvaja Skupno raziskovalno središče, preučiti z vidika skladnosti z dejavnostmi, ki že potekajo v državah članicah. Varnostni vidiki v okvirnem programu Obzorje 2020 bi morali biti omejeni na neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča.
(11)
Skupno raziskovalno središče bi moralo še naprej ustvarjati dodatne vire prek konkurenčnih dejavnosti, vključno s sodelovanjem v posrednih ukrepih programa Euratoma, delom za tretje strani in v manjšem obsegu izkoriščanjem intelektualne lastnine.
(12)
V interesu vseh držav članic je, da Unija oblikuje okvir v podporo skupnim vrhunskim raziskavam, ustvarjanju in ohranjanju znanja o tehnologijah jedrske fisije s posebnim poudarkom na varnosti, zaščiti pred sevanjem in preprečevanju širjenja jedrskega orožja. Za to so potrebni neodvisni znanstveni dokazi, h katerim lahko Skupno raziskovalno središče bistveno prispeva. Komisija je to poudarila v sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“, v katerem je navedla, da namerava prek JRC okrepiti znanstvene dokaze, na podlagi katerih je oblikovana politika. Predlog JRC za rešitev tega izziva je, da bo svoje raziskave o jedrski varnosti in zaščiti usmeril na prednostne naloge politike Unije.
(13)
S ciljem poglabljanja odnosa med znanostjo in družbo ter krepitve javnega zaupanja v znanost bi moral program Euratoma dajati prednost ozaveščeni udeležbi državljanov in civilne družbe v raziskovalnih in inovativnih vsebinah s spodbujanjem znanstvenega izobraževanja, povečevanjem dostopnosti do znanstvenega znanja, razvijanjem odgovornih programov na področju raziskav in inovacij, ki ustrezajo skrbem in pričakovanjem državljanov in civilne družbe, ter z olajšanjem njihovega sodelovanja v dejavnostih v okviru programa Euratoma.
(14)
Izvajanje programa Euratoma bi se moralo odzivati na razvijajoče se priložnosti in potrebe glede znanosti in tehnologije, industrije, politik in družbe. Programi bi se morali oblikovati v tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz vseh zadevnih sektorjev, zagotoviti pa bi se morala prilagodljivost na spremembe. Med programom Euratoma bi lahko uporabili zunanje svetovanje, tudi z uporabo ustreznih struktur, kot so evropske tehnološke platforme.
(15)
V zaključkih razprav s simpozija "Koristi in omejitve raziskav jedrske fisije za nizkoogljično gospodarstvo", ki sta ga organizirala Komisija in Evropski ekonomsko-socialni odbor dne 26. in 27. februarja 2013 v Bruslju, in ki je temeljil na interdisciplinarni študiji, v katero se bili med drugim vključeni strokovnjaki s področij energije, ekonomije in družboslovja, je bila izpostavljena potreba po nadaljevanju jedrskih raziskav na evropski ravni.
(16)
Program Euratoma bi moral prispevati k privlačnosti raziskovalnega poklica v Uniji. Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev (5), skupaj z drugimi zadevnimi referenčnimi okviri, opredeljenimi v povezavi z evropskim raziskovalnim prostorom, obenem pa spoštovati njihov prostovoljni značaj.
(17)
Dejavnosti, razvite v okviru programa Euratoma, bi morale biti usmerjene v spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi na področju raziskav in inovacij, zlasti z obravnavanjem temeljnih vzrokov za neenakost med spoloma in izkoriščanjem vseh potencialov žensk in moških v raziskavah ter vključevanjem vidika spolov v vsebino projektov, da se izboljša kakovost raziskav in spodbujajo inovacije. Dejavnosti bi morale biti usmerjene tudi v udejanjanje načel glede enakosti med ženskami in moškimi iz členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
(18)
Dejavnosti s področja raziskav in inovacij, ki jih podpira program Euratoma, morajo spoštovati temeljna etična načela. Po potrebi bi bilo treba glede energetskih vprašanj upoštevati mnenja Evropske skupine za etiko na področju znanosti in novih tehnologij. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter omejiti uporabo živali pri raziskavah in poskusih, da bi jo lahko kasneje povsem opustili. Vse dejavnosti bi bilo treba izvajati ob zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.
(19)
Doseči bi bilo treba tudi večji učinek, in sicer z združitvijo sredstev programa Euratoma in zasebnega sektorja v javno-zasebnih partnerstvih na ključnih področjih, kjer bi raziskave in inovacije lahko prispevale k širšim ciljem Unije v zvezi s konkurenčnostjo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti sodelovanju malih in srednje velikih podjetij.
(20)
Program Euratoma bi moral spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, zlasti na področju varnosti, ki bi temeljilo na skupnem interesu in vzajemnih koristih in zlasti spodbujalo nenehno izboljševanje jedrske varnosti.
(21)
Da bi ohranili enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki so dejavna na notranjem trgu, bi bilo treba financiranje, ki ga zagotavlja program Euratoma, zasnovati v skladu s pravili o državni pomoči, da bi zagotovili učinkovitost javne porabe in preprečili izkrivljanje trga, npr. izrivanje zasebnega financiranja, vzpostavljanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij.
(22)
Potrebo po novem pristopu k nadzoru in upravljanju tveganja na področju financiranja raziskav v Uniji je Evropski svet priznal v svojih sklepih z dne 4. februarja 2011, v katerih je pozval k vzpostavitvi novega ravnovesja med zaupanjem in nadzorom ter prevzemanjem tveganja in izogibanjem tveganju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja okvirnih raziskovalnih programov (6) pozval k pragmatičnemu premiku k upravni in finančni poenostavitvi ter izrazil mnenje, da bi moralo upravljanje financiranja raziskav Unije bolj temeljiti na zaupanju udeležencem in dopuščati večja tveganja.
(23)
Finančne interese Evropske unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, kar zajema preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, vračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali uporabljenih sredstev in po potrebi kazni. Revidirana strategija nadzora, ki je namesto na nižanje deleža napak usmerjena v nadzor in odkrivanje goljufij, temelječa na tveganju, bi morala zmanjšati breme nadzora za udeležence.
(24)
Zagotoviti je treba kar najbolj učinkovito in uporabnikom prijazno dobro finančno upravljanje programa Euratoma in njegovo izvajanje ob sočasnem zagotavljanju pravne varnosti in njegove dostopnosti za vse udeležence. Treba je zagotoviti skladnost z ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) (7) ter zahtevami za poenostavitev in boljšo zakonodajo.
(25)
Da bi s poenostavljenimi postopki zagotovili kar najučinkovitejše izvajanje in enostaven dostop vseh udeležencev ter zanje oblikovali skladen, celovit in pregleden okvir, bi morala za sodelovanje v programu Euratoma in razširjanje rezultatov raziskav z določenimi prilagoditvami ali izjemami veljati pravila, ki se uporabljajo za okvirni program Obzorje 2020 in so določena v Uredbi (EU) št. 1291/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta.
(26)
Pomembno je še naprej spodbujati izkoriščanje intelektualne lastnine, ki jo razvijejo udeleženci, ob varovanju legitimnih interesov drugih udeležencev in Skupnosti v skladu s poglavjem 2 Pogodbe.
(27)
Jamstveni skladi za udeležence, ki jih upravlja Komisija in so vzpostavljeni v skladu z Uredbo Sveta (Euratom) št. 1908/2006 (8) in Uredbo Sveta (Euratom) št. 139/2012 (9), so se izkazali za pomemben zaščitni mehanizem pri zmanjševanju tveganj v zvezi z zneski, ki jih dolgujejo in jih niso povrnili udeleženci, ki ne izpolnjujejo obveznosti. Jamstveni sklad za udeležence, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi moral zajemati tudi ukrepe v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006, Uredbo (Euratom) št. 139/2012 in to uredbo.
(28)
Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje posrednih ukrepov v okviru programa Euratoma, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje delovnih programov in odločanje o odobritvi financiranja posrednih ukrepov. Ta izvedbena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).
(29)
Za doseganje ciljev programa Euratoma na ustreznih področjih je potrebna podpora medsektorskim dejavnostim, tako v okviru programa Euratoma kot skupaj z dejavnostmi okvirnega programa Obzorje 2020.
(30)
Za učinkovito upravljanje uspešnosti, vključno z ocenjevanjem in spremljanjem, je treba oblikovati posebne kazalnike učinkovitosti, ki se lahko merijo dolgoročno, so realistični in v katerih se odraža namen ukrepa, ustrezajo pa tudi pomembnosti ciljev in dejavnosti. Zagotoviti bi bilo treba ustrezne mehanizme za usklajevanje med izvajanjem in spremljanjem programa Euratoma na eni strani ter spremljanjem napredka, dosežkov in delovanja Evropskega raziskovalnega prostora na drugi strani.
(31)
O znanstveni in tehnološki vsebini neposrednih ukrepov Skupnega raziskovalnega središča je potekalo posvetovanje s svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča (12), ustanovljenim s Sklepom Komisije 96/282/Euratom.
(32)
Zaradi pravne varnosti bi bilo treba razveljaviti Sklep Sveta z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za fuzijski program (13), Sklep Sveta 84/338/Euratom, ESPJ, EGS (14), Sklep Sveta 2006/970/Euratom (15), Odločbo Sveta 2006/976/Euratom (16), Odločbo Sveta 2006/977/Euratom (17), Uredbo (Euratom) No 1908/2006, Sklep Sveta 2012/93/Euratom (18), Uredbo (Euratom) št. 139/2012, Sklep Sveta 2012/94/Euratom (19) ter Sklep Sveta 2012/95/Euratom (20).
(33)
Komisija se je posvetovala z Znanstvenim in tehničnim odborom Euratoma -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
VZPOSTAVITEV
Člen 1
Vzpostavitev
Ta uredba vzpostavlja program za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2018 (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) ter določa pravila za sodelovanje v tem programu, vključno z sodelovanjem v programih organov financiranja, ki upravljajo sredstva, dodeljena v skladu s to uredbo, in v dejavnostih, ki se izvajajo skupaj na podlagi te uredbe in okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program Obzorje 2020), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
"dejavnosti s področja raziskav in inovacij" pomeni vse dejavnosti raziskav, tehnološkega razvoja, predstavitvenih dejavnosti in inovacij, vključno s spodbujanjem sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, razširjanjem in optimiziranjem rezultatov ter spodbujanjem usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev v Evropski skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Skupnost);
(b)
„neposredni ukrepi“ pomeni raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki jih Komisija izvaja prek Skupnega raziskovalnega središča;
(c)
„posredni ukrepi“ pomeni raziskovalne in inovacijske dejavnosti, za katere Unija ali Skupnost (v nadaljnjem besedilu: Unija) zagotovi finančno podporo in jih izvajajo udeleženci;
(d)
"javno-zasebno partnerstvo" pomeni partnerstvo, pri katerem se partnerji iz zasebnega sektorja, Skupnost in po potrebi drugi partnerji, na primer organi javnega sektorja, zavežejo, da bodo skupaj podpirali razvoj in izvajanje raziskovalnega in inovacijskega programa ali dejavnosti;
(e)
"javno-javno partnerstvo" pomeni partnerstvo, pri katerem se organi javnega sektorja ali organi, ki opravljajo javne storitve, na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni s Skupnostjo zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje raziskovalnega in inovacijskega programa ali dejavnosti.
Člen 3
Cilji
1. Splošni cilj programa Euratoma je izvajanje dejavnosti jedrskih raziskav in usposabljanja s poudarkom na nenehnem izboljševanju jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem, da bi na varen, učinkovit in zanesljiv način po možnosti prispevali zlasti k dolgoročni dekarbonizaciji energetskega sistema. Splošni cilj se uresničuje z dejavnostmi, določenimi v Prilogi I, v obliki neposrednih ali posrednih ukrepov, ki zasledujejo posebne cilje iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
2. Posebni cilji posrednih ukrepov programa Euratoma so:
(a)
podpora varnosti jedrskih sistemov;
(b)
prispevek k razvoju varnih dolgoročnejših rešitev za ravnanje s končnimi jedrskimi odpadki, vključno s končnim odlaganjem odpadkov v geološke formacije ter ločevanjem in pretvorbo;
(c)
podpora razvoju in trajnosti strokovnega znanja ter odličnosti na področju jedrske energije v Uniji;
(d)
podpora zaščiti pred sevanjem in razvoj medicinske uporabe sevanja, med drugim tudi zaščiteni in varni dobavi ter uporabi radioaktivnih izotopov;
(e)
vse več prikazov uporabnosti fuzije kot vira energije z izkoriščanjem obstoječih in prihodnjih zmogljivosti za fuzijo;
(f)
postavitev temeljev za prihodnje fuzijske elektrarne z razvojem materialov, tehnologij in projektnih zasnov;
(g)
spodbujanje inovacij in konkurenčnosti industrije;
(h)
zagotovitev razpoložljivosti in uporabe raziskovalnih infrastruktur vseevropskega pomena.
3. Posebni cilji neposrednih ukrepov programa Euratoma so:
(a)
izboljšanje jedrske varnosti, vključno z: varnostjo jedrskih reaktorjev in goriva, ravnanjem z odpadki, tudi s končnim odlaganjem odpadkov v geološke formacije ter ločevanjem in pretvorbo, njihovo razgradnjo ter pripravljenostjo na izredne dogodke;
(b)
izboljšanje jedrske zaščite, vključno z: jedrskimi zaščitnimi ukrepi, neširjenjem, bojem proti nezakoniti trgovini in jedrsko forenziko;
(c)
povečanje odličnosti jedrske znanstvene baze za standardizacijo;
(d)
spodbujanje upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja;
(e)
podpora politiki Unije o jedrski varnosti in zaščiti.
Svet guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča preuči vsak nov prispevek k dejavnosti središča, da preveri skladnost z dejavnostmi, ki že potekajo v državah članicah.
4. Program Euratoma se izvaja ob zagotavljanju, da podprte prednostne naloge in dejavnosti ustrezajo spreminjajočim se potrebam in upoštevajo razvoj znanosti, tehnologije, inovacij, oblikovanja politike, trgov in družbe, s čimer se kar najbolj izkoriščajo človeški in finančni viri ter preprečuje podvajanje jedrskih raziskav in razvoja v Uniji.
5. V posebnih ciljih iz odstavkov 2 in 3 se lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo med obdobjem izvajanja programa Euratoma. To lahko v ustrezno utemeljenih primerih vključuje odzive na nastajajoče priložnosti, krize in nevarnosti, na potrebe, povezane z razvojem novih politik Unije, ter na poskusno izvajanje ukrepov, za katere je predvidena podpora v okviru prihodnjih programov.
Člen 4
Proračun
1. Finančna sredstva za izvajanje programa Euratoma znašajo 1 603 329 000 EUR. Ta znesek se razdeli, kot sledi:
(a)
posredni ukrepi programa za fuzijske raziskave in razvoj 728 232 000 EUR;
(b)
posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem 315 535 000 EUR;
(c)
neposredni ukrepi 559 562 000 EUR.
Za izvajanje posrednih ukrepov programa Euratoma upravni odhodki Komisije v povprečju znašajo največ 7 % med trajanjem programa Euratoma, leta 2018 pa največ 6 %.
2. Finančna sredstva programa Euratoma lahko krijejo stroške, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, nadzora, revidiranja in ocenjevanja, ki so potrebni za upravljanje tega programa in doseganje njegovih ciljev, zlasti za študije in sestanke strokovnjakov, če so povezani s splošnimi cilji te uredbe, in stroške, povezane z informacijsko tehnološkimi omrežji, ki so namenjena za obdelavo in izmenjavo podatkov, skupaj z vsemi drugimi stroški tehnične in upravne pomoči, ki nastanejo pri Komisiji zaradi upravljanja programa Euratoma. Stroški za stalne in ponavljajoče se ukrepe, kot so nadzor, revizije in mreže informacijske tehnologije, se pokrijejo v okviru omejitev za upravne odhodke Komisije, ki so določeni v odstavku 1.
3. Po potrebi in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko sredstva vnesejo v proračun po letu 2018, da bodo pokriti stroški tehnične in upravne pomoči, s čimer bo omogočeno upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra 2018 še ne bodo zaključeni.
4. Če neposredni ukrepi prispevajo k pobudam subjektov, ki jim je Komisija zaupala izvajanje nalog v skladu s členom 6(2) in členom 15, se ta prispevek ne šteje za del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam.
5. Proračunske obveznosti se lahko razdelijo na letne obroke. Komisija vsako leto dodeli letne obroke ob upoštevanju napredka pri izvajanju ukrepov, za katere se dodeljuje finančna podpora, ocenjenih potreb in proračuna, ki je na voljo.
Člen 5
Pridruževanje tretjih držav
1. Programu Euratoma se lahko pridružijo:
(a)
države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v ustreznih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih;
(b)
države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ali države ali ozemlja, ki jih zajema Evropska sosedska politika in izpolnjujejo vsa naslednja merila:
(i)
dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij;
(ii)
dobri rezultati sodelovanja v programih Unije na področju raziskav in inovacij;
(iii)
pravična in nepristranska obravnava pravice intelektualne lastnine;
(c)
države ali ozemlja, ki so pridružene sedmemu okvirnemu programu Euratoma.
2. Posebni pogoji glede sodelovanja pridruženih držav v programu Euratoma, vključno s finančnim prispevkom, ki temelji na bruto domačem proizvodu pridružene države, se določijo z mednarodnimi sporazumi med Unijo in pridruženimi državami.
NASLOV II
IZVAJANJE
POGLAVJE I
Izvajanje, upravljanje in oblike podpore
Člen 6
Upravljanje in oblike podpore Skupnosti
1. Program Euratoma se izvaja s posrednimi ukrepi z uporabo ene ali več oblik financiranja, določenih z Finančno uredbo, zlasti nepovratnih sredstev, nagrad, naročil in finančnih instrumentov. Podporo Skupnosti lahko sestavljajo tudi neposredni ukrepi v obliki raziskovalnih in inovativnih dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče.
2. Brez poseganja v člen 10 Pogodbe lahko Komisija zaupa del izvajanja programa Euratoma organom financiranja iz člena 58(1)(c) Finančne uredbe.
Komisija lahko izvajanje posrednih ukrepov v okviru programa Euratoma zaupa tudi organom, ki so ustanovljeni na podlagi okvirnega programa Obzorje 2020 ali na katere se ta program sklicuje.
3. Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2) sprejme sklep o odobritvi financiranja posrednih ukrepov.
Člen 7
Pravila za sodelovanje in razširjanje rezultatov raziskav
1. Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena, za sodelovanje vseh pravnih subjektov v posrednih ukrepih, ki se izvajajo v okviru programa Euratoma, veljajo pravila iz Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.
2. Za namene programa Euratoma "varnostna pravila" iz prvega pododstavka člena 43(2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 vključujejo obrambne interese držav članic v smislu člena 24 Pogodbe.
Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 41(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 lahko Komisija ali organ financiranja v zvezi z rezultati, ki so jih dosegli udeleženci, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, nasprotuje prenosom lastništva ali podelitvam izključne in neizključne licence tretjim osebam s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu Euratoma, če meni, da podelitev ali prenos ni v skladu z interesi razvijanja konkurenčnosti gospodarstva Unije ali z etičnimi načeli ali varnostnimi vidiki. „Varnostni vidiki“ vključujejo obrambne interese držav članic v smislu člena 24 Pogodbe.
Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 46(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 lahko imajo Skupnost in njena skupna podjetja za namen razvoja, izvajanja in spremljanja politik in programov Skupnosti ali obveznosti, prevzetih z mednarodnim sodelovanjem s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pravice dostopa do rezultatov udeleženca, ki je prejel finančna sredstva Skupnosti. Te pravice dostopa vključujejo pravico, da tretjim osebam dovolijo uporabo rezultatov pri javnih naročilih in pravico do podeljevanja podlicenc, so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo in se podelijo brezplačno.
3. „Jamstveni sklad za udeležence“, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 1290/2013, nadomesti in nasledi jamstvene sklade za udeležence, ustanovljene v skladu z Uredbo (Euratom) št. 1908/2006 in Uredbo (Euratom) št. 139/2012.
Vsi zneski iz jamstvenih skladov za udeležence, ustanovljenih z uredbama (Euratom) št. 1908/2006 in (Euratom) št. 139/2012, se dne 31. decembra 2013 prenesejo na jamstveni sklad za udeležence. Udeleženci ukrepov na podlagi Sklepa 2012/93/Euratom, ki podpišejo sporazume o dodelitvi sredstev po 31. decembru 2013, prispevajo v jamstveni sklad za udeležence.
Člen 8
Medsektorske dejavnosti
1. Za doseganje ciljev programa Euratoma in obvladovanje izzivov, skupnih programu Euratoma in okvirnemu programu Obzorje 2020, so do finančnega prispevka Unije upravičene tudi dejavnosti, ki vključujejo različne posredne ukrepe iz Priloge I, in/ali dejavnosti za izvajanje posebnega programa okvirnega programa Obzorje 2020, vzpostavljenega s Sklepom Sveta 2013/743/EU (21).
2. Finančni prispevek iz odstavka 1 tega člena je lahko sestavljen iz finančnih prispevkov za posredne ukrepe iz člena 4 te uredbe in člena 6 Uredbe (EU) št. 1291/2013in se lahko izvaja z enotno shemo financiranja.
Člen 9
Enakost spolov
Program Euratoma zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in vključenost vidika spolov v vsebino raziskav in inovacij.
Člen 10
Etična načela
1. Vse dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa Euratoma, so skladne z etičnimi načeli ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in njenimi dopolnilnimi protokoli.
Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.
2. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru programa Euratoma, so namenjene izključno za civilno uporabo.
Člen 11
Delovni programi
1. Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(3) sprejme delovne programe za izvajanje posrednih ukrepov. Ti delovni programi omogočajo pristope od spodaj navzgor, ki obravnavajo cilje na inovativne načine.
V delovnih programih so določeni bistveni elementi za izvajanje ukrepov v skladu z Finančno uredbo, vključno s podrobnimi cilji, ustreznim financiranjem in časovnim načrtom, ter večletni pristop in strateške usmeritve za prihodnja leta izvajanja.
2. Za neposredne ukrepe Komisija v skladu s Sklepom 96/282/Euratom izdela večletni delovni program, v katerem podrobneje določi cilje, prednostne znanstvene in tehnološke naloge iz Priloge I ter časovni načrt izvajanja.
V večletnem delovnem programu se upoštevajo tudi ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja.
3. V delovnih programih iz odstavkov 1 in 2 se upoštevajo razmere na področju znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni, ter stanje zadevne politike, trga in družbenega razvoja. Po potrebi se posodabljajo.
4. Delovni programi iz odstavkov vsebujejo oddelek, kjer so opredeljene medsektorske dejavnosti iz člena 8.
Člen 12
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Odbor (22) se sestaja v dveh različnih sestavah, ki obravnavata vidike programa Euratoma v zvezi s fisijo oziroma v zvezi s fuzijo.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
4. Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja ta to odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.
Člen 13
Komisija odbor iz člena 12 redno obvešča o splošnem napredku pri izvajanju programa Euratoma in mu pravočasno predloži podatke o vseh posrednih ukrepih, ki se predlagajo ali financirajo v okviru programa Euratoma.
Člen 14
Zunanje svetovanje in družbeno delovanje
1. Za izvajanje programa Euratoma se po potrebi upoštevajo nasveti in prispevki:
(a)
znanstvenega in tehničnega odbora Euratoma v skladu s členom 134 Pogodbe,
(b)
neodvisnih svetovalnih skupin strokovnjakov na visoki ravni, ki jih ustanovi Komisija,
(c)
struktur dialoga, vzpostavljenih v skladu z mednarodnimi sporazumi za znanost in tehnologijo,
(d)
v prihodnost usmerjenih dejavnosti,
(e)
namenskih javnih posvetovanj (po potrebi tudi z regionalnimi in nacionalnimi organi ali zainteresiranimi stranmi) ter
(f)
pregledne in interaktivne postopke, ki zagotavljajo podporo za odgovorne raziskave in inovacije.
2. V celoti se upoštevajo tudi programi za raziskave in inovacije, ki jih med drugim ustanovijo evropske tehnološke platforme, pobude za skupno načrtovanje programov in evropska partnerstva za inovacije.
POGLAVJE II
Posebna področja ukrepanja
Člen 15
Mala in srednje velika podjetja
Posebna pozornost se nameni zagotavljanju ustrezne udeležbe malih in srednjih podjetij (MSP) ter zasebnega sektorja na splošno v programu Euratoma in ustreznega učinka inovacij nanje. Kvantitativne in kvalitativne ocene udeležbe MSP se izvajajo kot del ureditev za ocenjevanje in spremljanje.
Člen 16
Javno-zasebna in javno-javna partnerstva
Za doseganje ciljev iz člena 3 lahko določene dejavnosti programa Euratoma izvajajo:
(a)
skupna podjetja, ustanovljena na podlagi poglavja 5 Pogodbe;
(b)
javno-javna partnerstva, ki temeljijo na shemi financiranja „ukrepi sofinanciranja programa“;
(c)
pogodbena javno-zasebna partnerstva iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1291/2013.
Člen 17
Mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami
1. Subjekti s sedežem v tretjih državah in mednarodne organizacije so upravičeni do sodelovanja v posrednih ukrepih programa Euratoma pod pogoji, določenimi v Uredbi (EU) 1290/2013. Izjeme od splošnega načela glede tega določa člen 7 te uredbe. S programom Euratoma se spodbuja mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za:
(a)
krepitev odličnosti in privlačnosti Unije na področju raziskav in inovacij ter njene konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije;
(b)
učinkovito spoprijemanje s skupnimi družbenimi izzivi;
(c)
podpiranje ciljev zunanjih in razvojnih politik Unije, ki dopolnjujejo zunanje in razvojne programe. Iščejo se sinergije z drugimi politikami Unije.
2. Usmerjeni ukrepi, namenjeni spodbujanju sodelovanja z določenimi tretjimi državami ali skupinami tretjih držav, se izvajajo na podlagi strateškega pristopa ter skupnega interesa, prednostnih nalog in vzajemne koristi, pri čemer se upoštevajo njihove znanstvene in tehnološke zmogljivosti, tržne priložnosti ter pričakovan učinek.
Spodbujati je treba vzajemni dostop do programov tretjih držav. Za doseganje čim večjega učinka se spodbujajo usklajevanje in sinergije s pobudami držav članic in pridruženih držav. Vrsta sodelovanja se lahko razlikuje glede na posamezne partnerske države.
Prednostne naloge na področju sodelovanja upoštevajo razvoj priložnosti v politikah Unije za sodelovanje s tretjimi državami ter pravično in nepristransko obravnavo pravic intelektualne lastnine.
Člen 18
Informiranje, sporočanje, izkoriščanje in razširjanje
1. Pri izvajanju programa Euratoma so dejavnosti razširjanja in sporočanja sestavni del ukrepov, ki jih podpira ta program.
2. Dejavnosti sporočanja lahko vključujejo:
(a)
pobude, namenjene dvigu ozaveščenosti in lajšanju dostopa do financiranja iz programa Euratoma, zlasti za regije ali vrste udeležencev z razmeroma nizko udeležbo;
(b)
namensko pomoč projektom in konzorcijem, da se jim zagotovi dostop do strokovnega znanja, potrebnega za optimalno sporočanje, izkoriščanje in razširjanje rezultatov;
(c)
pobude za izboljšanje dialoga in razprav s širšo javnostjo o vprašanjih s področja znanosti, tehnologije in inovacij ter za uporabo družbenih medijev in drugih inovativnih tehnologij in metodologij;
(d)
sporočanje političnih prednostnih nalog Unije, če so povezane s cilji te uredbe: Komisija zagotavlja zlasti pravočasne in temeljite informacije državam članicam.
3. Ob upoštevanju Pogodbe in ustrezne zakonodaje Unije lahko dejavnosti razširjanja vključujejo:
(a)
ukrepe, ki združujejo rezultate iz več projektov, vključno s tistimi, ki se morebiti financirajo iz drugih virov, za zagotavljanje uporabniku prijaznih podatkovnih zbirk in poročil, ki povzemajo ključne ugotovitve;
(b)
razširjanje rezultatov oblikovalcem politike, vključno z organi za standardizacijo, da se spodbudi uporaba za politiko pomembnih rezultatov pri ustreznih organih na mednarodni ravni, ravni Unije, nacionalni in regionalni ravni.
POGLAVJE III
Nadzor
Člen 19
Nadzor in revizija
1. Namen nadzornega sistema, zagotovljenega za izvajanje te uredbe, je vzpostavitev razumnega zagotovila za doseganje ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z učinkovitostjo in uspešnostjo operacij ter zakonitostjo in pravilnostjo spremljajočih transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in vrste zadevnih plačil.
2. Nadzorni sistem zagotovi ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, zlasti za udeležence, tako da se lahko dosežejo cilji programa Euratoma ter privabijo najodličnejši raziskovalci in najinovativnejša podjetja.
3. Kot del nadzornega sistema revizijska strategija glede odhodkov v posrednih ukrepih v okviru programa Euratoma temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izbiro na podlagi ocene tveganj, povezanih z odhodki.
Revizije odhodkov v posrednih ukrepih v okviru programa Euratoma se izvajajo usklajeno ter skladno z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti, da se breme revizije za udeležence zmanjša na najmanjšo možno mero.
Člen 20
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščitijo s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev ter izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v skladu s to uredbo.
Ne glede na odstavek 3 lahko Komisija izvede revizijo največ dve leti po zadnjem plačilu.
3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) No 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23), in Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (24), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali javnim naročilom, ki se financira iz programa Euratoma, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi o donaciji, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.
POGLAVJE IV
Spremljanje in ocenjevanje
Člen 21
Spremljanje
1. Komisija letno spremlja izvajanje programa Euratoma, vključno z napredkom in dosežki. Komisija odboru iz člena 12 glede tega ustrezno poroča.
2. Komisija poroča o rezultatih spremljanja iz odstavka 1 in jih da na voljo javnosti.
Člen 22
Ocenjevanje
1. Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.
Komisija do 31. maja 2017 ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, ter ob upoštevanju naknadne ocene sedmega okvirnega programa Euratoma, vzpostavljenega s Sklepom 2006/970/Euratom, in okvirnega programa Euratoma (2012-2013), vzpostavljeneega s Sklepom 2012/93/Euratom, ki bo zaključeno do konca leta 2015, opravi vmesno oceno programa Euratoma v zvezi z doseganjem ciljev na ravni rezultatov in napredka pri doseganju učinkov ter nadaljnjo ustreznostjo vseh ukrepov, učinkovitostjo in uporabo sredstev, področjem za dodatne poenostavitve in evropsko dodano vrednostjo. Ocena upošteva tudi prispevek ukrepov k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, vidnost dolgoročnega učinka predhodnih ukrepov ter tudi stopnjo sinergije in interakcije z drugimi programi financiranja Unije, vključno s strukturnimi skladi.
Komisija ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, do 31. decembra 2022 opravi naknadno oceno programa Euratoma. Ta ocena zajema namen, izvajanje in dosežke ter dolgoročnejše učinke in trajnost ukrepov, kar se upošteva pri odločitvi o morebitnem podaljšanju, spremembi ali prekinitvi naslednjega ukrepa.
2. Ne glede na odstavek 1 se neposredni in posredni ukrepi programa Euratoma ocenjujejo ločeno.
3. Z ocenami iz odstavkov 1 in 2 se preuči napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 3, ob upoštevanju ustreznih kazalnikov učinkovitosti iz Priloge II.
4. Po potrebi in če so na voljo, države članice Komisiji zagotovijo podatke in informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov.
5. Komisija zaključke ocen iz odstavkov 1 in 2 s pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.
NASLOV III
KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE
Člen 23
Razveljavitev in prehodne določbe
1. Z učinkom od 1. januarja 2014 se razveljavijo: Sklep z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za fuzijski program, Sklep 84/338/Euratom, ESPJ, EGS, Sklep 2006/970/Euratom, Odločba 2006/976/Euratom, Odločba 2006/977/Euratom, Uredba (Euratom) št. 1908/2006, Sklep 2012/93/Euratom, Uredba (Euratom) št. 139/2012, Sklep 2012/94/Euratom in Sklep 2012/95/Euratom.
2. Za dejavnosti, ki so upravičene do finančnih prispevkov Skupnosti v skladu s programi, vzpostavljenimi s sklepi iz odstavka 1, ter ustrezne finančne obveznosti še naprej veljajo pravila, ki se uporabljajo za navedene programe do njihovega zaključka.
3. Finančna sredstva iz člena 4 se lahko dodelijo tudi za odhodke tehnične in upravne pomoči, ki so potrebni za prehod med programom Euratoma in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom 2012/93/Euratom, Sklepom 2012/94/Euratom in Sklepom 2012/95/Euratom.
4. Da bi zagotovili nemoteno podporo Skupnosti za fuzijske raziskave, so do podpore Skupnosti upravičeni tudi odhodki, ki jih imajo po 1. januarju 2014 upravičenci do ukrepov sofinanciranja programa iz točke (i) Priloge I.
Člen 24
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. decembra 2013