РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1347/2014
z dne 17. decembra 2014
o razveljavitvi dokončne izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 14 in 18 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Julija 2002 je Svet z Uredbo (ES) št. 1338/2002 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini 7,1 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije („prvotna preiskava“).
(2)
Z Uredbo (ES) št. 1339/2002 (3) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 21 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in dokončno protidampinško dajatev v višini 18,3 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije.
(3)
S Sklepom 2002/611/ES (4) je Komisija sprejela cenovno zavezo glede protidampinških in protisubvencijskih ukrepov na uvoz iz Indije, ki jih je ponudil indijski proizvajalec izvoznik Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).
(4)
Marca 2004 je Komisija s Sklepom 2004/255/ES (5) razveljavila Sklep 2002/611/ES po prostovoljnem umiku zaveze družbe Kokan.
(5)
Komisija je s Sklepom 2006/37/ES (6) sprejela novo zavezo glede protidampinških in protisubvencijskih ukrepov na uvoz iz Indije, ki jih je ponudila družba Kokan. Uredbi (ES) št. 1338/2002 in (ES) št. 1339/2002 sta bili ustrezno spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 123/2006 (7).
(6)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1000/2008 (8) uvedel protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK in Indije po pregledu zaradi izteka ukrepov. Svet je z Uredbo (ES) št. 1010/2008 (9) uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije in spremenil stopnjo protidampinških dajatev na uvoz sulfanilne kisline iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(7)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (10) dokončnih izravnalnih ukrepov je Komisija 1. julija 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009. Zahtevek je vložila družba CUF - Quimicos Industriais („vložnik“ ali „CUF“), ki je edini proizvajalec sulfanilne kisline v Uniji in tako predstavlja 100 % proizvodnje Unije.
(8)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje subvencioniranja in ponovitev škode za industrijo Unije.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(9)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 16. oktobra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (11) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
4. Vzporedne preiskave
(10)
Komisija je z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (12)16. oktobra 2013, tudi začela pregled zaradi izteka ukrepa dokončnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (13) glede uvoza sulfanilne kisline, med drugim s poreklom iz Indije.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(11)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
5.2 Zadevne stranke
(12)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v Indiji, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike Indije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(13)
Edinemu proizvajalcu Unije - edini zainteresirani strani, ki je to zahtevala - je bilo zaslišanje odobreno.
5.3 Vzorčenje
(14)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije in nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(15)
Komisija je od indijskih proizvajalcev izvoznikov prejela dva izpolnjena vprašalnika za izbor vzorca. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.
(16)
En nepovezan uvoznik je izpolnil obrazec za izbor vzorca, vendar ni uvažal zadevnega izdelka iz zadevne države in ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.
(17)
Ker obstaja samo en proizvajalec Unije, se vzorčenje za proizvajalce Unije ni uporabilo.
5.4 Preiskava
(18)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, dvema proizvajalcema izvoznikoma iz Indije, indijski vladi, znanim uvoznikom in uporabnikom iz Unije.
(19)
Od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov je le eden predložil popolne odgovore. Ta indijski proizvajalec je predstavljal znaten del celotnega izvoza iz Indije v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(20)
Komisija je izvedla tudi posvetovanja v Delhiju z indijsko vlado, vlado Maharaštre, vlado Gudžarata in Indijsko centralno banko („ICB“).
(21)
Poleg tega so bili opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalec Unije:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalska.
(b)
Proizvajalci izvozniki:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indija.
(c)
Uporabniki iz Unije:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Nemčija,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalska,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(22)
Zadevni izdelek je sulfanilna kislina, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Obstajata dve kakovosti sulfanilne kisline, ki se ločita glede na čistost: kislina tehnične kakovosti in kislina očiščene kakovosti. Poleg tega je kislina očiščene kakovosti včasih na trgu prisotna v obliki soli sulfanilne kisline. Sulfanilna kislina se uporablja kot surovina v proizvodnji optičnih belil, dodatkov za beton, prehranskih barvil in posebnih barvil. Opažena je bila tudi omejena uporaba v farmacevtski industriji. Čeprav ni sporno, da imata obe kakovosti enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter se zato štejeta za en sam izdelek, je treba opozoriti, da je preiskava pokazala, da je v praksi zamenljivost omejena. Zlasti uporabniki, ki uporabljajo zgolj očiščeno kakovost sulfanilne kisline, bi lahko uporabljali tehnično kakovost le, če bi jo lahko sami dodatno prečistili. Uporabniki, ki potrebujejo ali raje uporabljajo sulfanilno kislino tehnične kakovosti, bi načeloma lahko uporabljali očiščeno kakovost, vendar to zaradi znatne razlike v ceni (20 %-25 %) ekonomsko ni izvedljiva rešitev.
(23)
Sulfanilna kislina je čist izdelek, njene osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvede in proda zadevni proizvajalec izvoznik v Indiji na domačem trgu ter izvozi v tretje države, prav tako pa tudi izdelki, ki jih proizvede in proda proizvajalec Unije na trgu Unije, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter v osnovi enako uporabo, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2 osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(24)
Sodelovanje indijskih izvoznikov je bilo omejeno na enega proizvajalca izvoznika. Zaradi nesodelovanja drugih proizvajalcev je moral biti znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen na podlagi razpoložljivih dejstev: odgovorov sodelujoče družbe, ki je obsegala znaten delež izvoza iz Indije v Unijo, ter informacij, ki so jih zagotovili indijski organi.
(25)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile proučene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
-
sheme subvencioniranja, ki so bile preiskane v prvotni preiskavi:
-
državne sheme:
(a)
shema prostih carinskih con („EPZ“)/shema posebnih ekonomskih con („SEZS“)/shema izvozno usmerjenih obratov („EOUS“)
(b)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(c)
shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(d)
shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)
(e)
shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
-
regionalne sheme:
(f)
paketna shema spodbud („PSI“) vlade Maharaštre
-
sheme subvencioniranja, ki niso bile preiskane v prvotni preiskavi, temveč v prvem pregledu zaradi izteka ukrepov in vzporednega vmesnega pregleda:
-
državne sheme:
(g)
shema izvoznih kreditov („ECS“)
-
sheme subvencioniranja, ki niso bile preiskane v prvotni preiskavi, ali/in v prejšnjih pregledih:
-
državne sheme:
(h)
shema usmeritve v izdelek („FPS“)
(i)
odobritev dajatev prostega uvoza („DFIA“)
(j)
shema za povračilo dajatev („DDS“)
(k)
shema usmeritve v trg („FMS“);
(l)
dobropis za spodbudo imetnikom statusa („SHIS“)
(m)
dokapitalizacija
-
regionalne sheme:
(n)
regionalne sheme vlade Gudžarata
(26)
Zgoraj navedene sheme (a) (b) (c) (e), (h), (i), (k) in (l) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“ (Foreign Trade Policy 2009-2014, „FTP 2009-2014“). Poleg tega indijska vlada v zvezku I Priročnika o postopkih (Handbook of Procedures, Volume I, 2009-2014, „HOP I 2009-2014“), določa postopke, ki urejajo FTP 2009-2014. Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(27)
Sheme oprostitve davka na dohodek, navedene zgoraj pod točko (d), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o financah.
(28)
Regionalne sheme, navedene zgoraj pod točkama (f) in (n), upravljata državi Maharaštra oziroma Gudžarat ter temeljijo na resolucijah ministrstva za industrijo, energijo in delo vlade Maharaštre ter resolucijah ministrstva za industrijo in rudarstvo vlade Gudžarata.
(29)
Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj pod točko (g), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
(30)
Shema za povračilo dajatev, navedena zgoraj pod točko (j), temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37 Zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, oddelkih 93A in 94 Zakona o javnih financah iz leta 1994 in Predpisih za povračilo carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo; za OPP so veljavne vseindustrijske stopnje („AIR“) za povračila dajatev v obdobju 2012-2013, objavljene v Obvestilu št. 92/2012 - Cus. (N.T). Shema za povračilo dajatev se v poglavju 4 FTP 2009-2014 imenuje tudi shema za odpust dajatev.
2. Proste carinske cone („EPZ“)/posebne ekonomske cone („SEZ“)/izvozno usmerjeni obrati („EOUS“)
(31)
Ugotovljeno je bilo, da se sodelujoči proizvajalec izvoznik ni nahajal niti v SEZ niti v EPZ. Kljub temu se je sodelujoči proizvajalec izvoznik vključil v EOUS in je prejel izravnalne subvencije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Opis in presoja spodaj je torej omejena na EOUS.
(a) Pravna podlaga
(32)
Podroben opis EOUS je vsebovan v poglavju 6 FTP 2009-2014 in poglavju 6 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(33)
Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag fiksnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do EOUS.
(c) Izvajanje v praksi
(34)
EOUS se lahko nahaja in ustanovi kjer koli v Indiji.
(35)
Vloga za status EOUS mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa EOUS družbe velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.
(36)
Ključna obveznost EOUS, kakor je določena v FTP 2009-2014, je doseči neto zaslužek deviznih sredstev, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (pet let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.
(37)
Enote EOUS so upravičene do naslednjih koncesij:
(i)
oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane;
(ii)
oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;
(iii)
povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;
(iv)
delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah.
(38)
Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci.
(39)
Sodelujoči proizvajalec izvoznik je deloval v okviru EOUS v prvih štirih mesecih obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Uradni dopis o izločitvi iz sheme je bil izdan 6. februarja 2013. Tako je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom družba uporabljala shemo samo za pridobitev povračila centralnega prometnega davka. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvajalec izvoznik ni užival ugodnosti oprostitve uvoznih dajatev in trošarin na nakupe na domačem trgu oziroma delnega povračila dajatev, plačanih na gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah.
(d) Sklepi o EOUS
(40)
Povračilo centralnega prometnega davka pomeni subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako EOUS omogoča dodelitev subvencije v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker je likvidnost izboljšana s pridobitvijo povračil centralnega prometnega davka. Subvencija je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom ter se zato v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe šteje za specifično in kot subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Izvozni cilj EOUS, kakor je določen v odstavku 6.1 FTP 2009-2014, je conditio sine qua non za uveljavljanje spodbud.
(e) Izračun višine subvencije
(41)
Višina subvencije je bila izračunana na podlagi centralnega prometnega davka, povrnjenega za blago, nabavljeno na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena subvencijska stopnja znaša 1,4 %.
3. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(42)
Potrjeno je bilo, da je bila DEPBS umaknjena od 30. septembra 2011, to je pred koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(43)
Podroben opis EPCGS je vsebovan v poglavju 5 FTP 2009-2014 in poglavju 5 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(44)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru EPCGS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
5. Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)
(45)
Potrjeno je bilo, da je bila ITES opuščena aprila 2011, to je pred koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
6. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(a) Pravna podlaga
(46)
Podroben opis sheme se nahaja v poglavjih 4.1.3.1 do 4.1.14 FTP 2009-2014 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(47)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru AAS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
7. Paketna shema spodbud („PSI“) vlade Maharaštre
(a) Pravna podlaga
(48)
Da bi spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja države Maharaštra, dodeljuje vlada Maharaštre od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“ („PSI“), ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe večkrat spremenjena in v OPP sta veljali dve shemi PSI: PSI 2007 (ki je bila veljavna do aprila 2013) in PSI 2013. PSI vlade Maharaštre sestavlja več podshem, med katerimi so glavne: (i) povračilo davka, imenovanega davek „octroi“, (ii) oprostitev trošarine za elektriko, (iii) oprostitev lokalnega prometnega davka/odlog plačila lokalnega prometnega davka, (iv) subvencionirane obrestne mere za nove poslovne enote ter (v) nekatera nepovratna sredstva za mala in srednja podjetja za tehnološko posodobitev. Preiskava je pokazala, da se edina podshema, ki jo je uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, nanaša na odloge plačila prometnega davka (del (iii) zgoraj), ki so dejansko izvirali iz PSI 2001, zapadli prometni davek pa je bilo delno treba plačati v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(b) Upravičenost
(49)
Da bi izpolnile pogoje za upravičenost, morajo družbe praviloma vlagati v manj razvita območja države (ki so klasificirana po kategorijah glede na njihov gospodarski razvoj, na primer slabo razvita območja, slabše razvita območja, najslabše razvita območja) tako, da ustanovijo nov industrijski obrat ali pa z večjo kapitalsko investicijo v razširitev ali diverzifikacijo že obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev zneska spodbud sta razvrstitev območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe.
(c) Izvajanje v praksi
(50)
Certifikat o upravičenosti, ki ga je vlada Maharaštre izdala sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, je omogočil, da je podjetje v okviru podsheme odloga plačila prometnega davka lahko odložilo plačilo državnega prometnega davka, ki je bil pobran na domačem trgu.
(d) Sklepna ugotovitev
(51)
Podshema odloga plačila prometnega davka PSI vlade Maharaštre zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Zgoraj proučena podshema predstavlja finančni prispevek vlade Maharaštre, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Maharaštre, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta odlog družbi korist, saj izboljša njeno likvidnost.
(52)
Podshema je na voljo samo družbam, ki so vlagale v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Maharaštra. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s členom 4(2)(a) in členom 4(3) osnovne uredbe je to posebna shema in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(53)
Znesek odloga državnega prometnega davka v okviru elementa odloga sheme, ki je še dolgovan po koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom, se šteje za enakovreden posojilu brez obresti v enakem znesku, ki ga dodeli vlada Maharaštre. Subvencija za sodelujočega proizvajalca izvoznika se torej izračuna na osnovi obresti, ki so bile plačane v primerjavi s komercialnim posojilom podjetja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(54)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije (imenovalec) dodeljeni na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen denominator, ker subvencija ni odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine.
(55)
Na podlagi zgoraj navedenega je višina subvencije, ki jo je družba pridobila v okviru te sheme, 1,1 %.
8. Shema izvoznih kreditov („ECS“)
(56)
Potrjeno je bilo, da so po spremembah ECS (julija 2010 v zvezi z izvoznimi krediti v indijskih rupijah in maja 2012 v zvezi z izvoznimi krediti v tujih valutah) preferenčne obrestne mere na izvozne kredite v okviru te sheme načeloma prenehale obstajati, razen v posebnih sektorjih omejenega števila. Ker ni bilo ugotovljeno, da bi bil zadevni kemijski sektor na seznamu sektorjev, ki so jih zajemale subvencionirane obrestne mere v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
9. Shema usmeritve v izdelek („FPS“)
(a) Pravna podlaga
(57)
Podroben opis sheme je vsebovan v poglavju 3.15 FTP 2009-2014 in poglavju 3.9 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(58)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru FPS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
10. Odobritev dajatev prostega uvoza („DFIA“)
(a) Pravna podlaga
(59)
Podroben opis sheme se nahaja v poglavjih 4.2.1 do 4.2.7 FTP 2009-2014 in poglavjih 4.31 do 4.36 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(60)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru DFIA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
11. Shema za povračilo dajatev („DDS“)
(a) Pravna podlaga
(61)
Podroben opis sheme DDS je vsebovan v Predpisih za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor je bil spremenjen s poznejšimi uradnimi obvestili.
(b) Upravičenost
(62)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(63)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki se izračuna kot delež vrednosti FOB za izdelke, izvožene v skladu s to shemo. Indijska vlada je določila stopnje vračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje so določene glede na povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovina za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila 4 % vrednosti FOB.
(64)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku, ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek DDS pa se nepreklicno določi. Potem ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun ali z denarnim nakazilom.
(65)
Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne predloži BRC v določenem roku.
(66)
Znesek povračila se lahko porabi za kakršen koli namen.
(67)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu lahko knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.
(68)
Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik uporabljal shemo DDS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po izločitvi iz EOUS.
(d) Sklepna ugotovitev o DDS
(69)
DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača indijska vlada. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.
(70)
Obenem je DDS zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(71)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi.
(72)
Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DDS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DDS.
(73)
To potrjuje okrožnica IV št. 24/2001, ki jasno navaja, da stopnje povračila dajatev niso povezane z vzorcem dejanske porabe vložkov in dejanskim učinkom na vložke določenega izvoznika ali posameznih pošiljk, regionalne organe pa poučuje, naj ekipe na terenu ob zahtevkih za povračilo, ki jih vložijo izvozniki, ne zahtevajo dokazil o dejanskih dajatvah, plačanih za uvožene ali domače vložke.
(74)
Na podlagi navedenega se sklene, da se proti DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(75)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med obdobjem preiskave. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku je indijska vlada dolžna izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(76)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(77)
Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena za sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 0,6 %.
12. Shema usmeritve v trg („FMS“)
(a) Pravna podlaga
(78)
Podroben opis sheme je vsebovan v poglavju 3.14 FTP 2009-2014 in poglavju 3.8 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(79)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru FMS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
13. Dobropis za spodbudo imetnikom statusa („SHIS“)
(a) Pravna podlaga
(80)
Podroben opis sheme je vsebovan v poglavju 3.16 FTP 2009-2014 in poglavju 3.10 HOP I 2009-2014.
(b) Ugotovitve
(81)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni pridobil nobenih ugodnosti v okviru SHIS v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
14. Dokapitalizacija
(82)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik ni bil deležen dokapitalizacije s strani indijske vlade ali regionalnih oblasti. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.
15. Regionalne sheme vlade Gudžarata
(83)
Potrjeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik nima povezanih družb ali proizvodnih obratov v pokrajini Gudžarat. Zato nadaljnja analiza regionalnih shem vlade Gudžarata v tej preiskavi ni bila potrebna.
16. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(84)
Višina subvencij, ugotovljenih v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, je za preiskovanega proizvajalca izvoznika znašala 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Shema
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nič
EPCGS (14)
nič
ITES
nič
AAS (14)
nič
Regionalna shema PSI (Maharaštra)
1,1
ECS (14)
nič
FPS (14)
nič
DFIA (14)
nič
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nič
SHIS (14)
nič
Dokapitalizacija
nič
Regionalne sheme vlade Gudžarata
nič
SKUPAJ
3,1
(85)
Na podlagi razpoložljivih informacij je dejavnost sodelujočega proizvajalca izvoznika pomenila znaten delež izvoza sulfanilne kisline iz Indije v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Podatki, ki bi kazali, da je bila stopnja subvencioniranja drugih morebitnih proizvajalcev izvoznikov nižja, niso bili na voljo.
17. Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja
(86)
V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje subvencioniranja.
(87)
Ugotovljeno je bilo, da je bil, čeprav je bila subvencijska stopnja, ugotovljena v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, nižja od tiste, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, sodelujoči indijski izvoznik zadevnega izdelka še naprej deležen ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Nič ne kaže, da bi bil DDS - glavni program, ki ga trenutno uporabljajo družbe po izključitvi iz EOUS - v bližnji prihodnosti postopno odpravljen. V okviru teh pogojev je jasno, da bo izvoznik zadevnega izdelka še naprej prejemal subvencije, pri katerih se lahko izvedejo izravnalni ukrepi.
D. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE
1. Proizvodnja Unije in opredelitev industrije Unije
(88)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek v Uniji proizvajal en proizvajalec Unije, ki torej predstavlja 100 % proizvodnje Unije in pomeni industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.
2. Potrošnja Unije
(89)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi naslednjega:
-
obsega prodaje podobnega izdelka industrije Unije na trgu Unije,
-
obsega uvoza sulfanilne kisline (na ravni TARIC) na trg Unije, kot ga je sporočil Eurostat.
(90)
Glede na to, da je proizvajalec industrije Unije en sam, obstaja pa tudi samo en proizvajalec izvoznik iz ZDA, je treba zaradi spoštovanja zaupnosti poslovnih informacij predložiti informacije v preglednici v indeksirani obliki.
Preglednica 1
Potrošnja na trgu Unije
Obseg (indeks)
2010
2011
2012
OPP
Potrošnja Unije (2010 = 100)
100
106
106
114
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(91)
Preiskava je pokazala, da se je trg za sulfanilno kislino v obravnavanem obdobju postopoma razširil in se je do konca OPP povečal za 14 %.
3. Uvoz iz zadevne države
(a) Obseg uvoza in tržni delež
Preglednica 2
Uvoz iz zadevne države
Obseg uvoza (indeks)
2010
2011
2012
OPP
Indija
100
422
187
52
Vir: Eurostat.
Preglednica 2a
Uvoz iz zadevne države
Obseg uvoza (razponi) (15)
2010
2011
2012
OPP
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Vir: Eurostat.
Preglednica 3
Tržni delež zadevne države
Tržni delež (indeks)
2010
2011
2012
OPP
Tržni delež uvoza iz Indije
100
397
177
46
(92)
Količina uvoza s poreklom iz Indije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 48 %, njegov tržni delež pa se je v istem obdobju zmanjšal za 54 %.
(b) Uvozne cene
Preglednica 4
Povprečne uvozne cene sulfanilne kisline iz zadevne države
2010
2011
2012
OPP
Cena uvoza iz Indije indeks (2010 = 100)
100
79
84
92
Vir: Eurostat.
Razpredelnica 4a
Povprečne uvozne cene sulfanilne kisline iz zadevne države
2010
2011
2012
OPP
Cena uvoza iz Indije (razponi)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Vir: Eurostat.
(93)
Povprečna cena zadevnega izdelka iz Indije se je leta 2011 zmanjšala za 21 %, od takrat pa se je postopoma povečala, vendar je še vedno ostala pod ravnjo cen iz leta 2010 za 8 %.
(c) Raven nelojalnega nižanja cen
(94)
Preiskava je pokazala, da cene, ki jih je zaračunaval edini sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik, niso nelojalno nižale prodajnih cen proizvajalcev Unije. Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih informacij natančnega rezultata ni mogoče razkriti, vendar je bilo ugotovljeno nižanje prodajnih cen med - 20 % in - 40 %.
(95)
Po razkritju in pripombah proizvajalca Unije je bila Komisija pozvana, naj izračuna morebitno nelojalno nižanje cen za preostali del indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. Na podlagi teh podatkov ni bilo ugotovljeno nikakršno nelojalno nižanje cen v zvezi z navedenim uvozom, zato se lahko ugotovitve iz uvodne izjave 94 potrdijo.
4. Uvoz iz drugih tretjih držav
(96)
Z izjemo treh zanemarljivih transakcij (leta 2010 in 2011 iz Švice in ene v letu 2012 iz Malezije) je v obravnavanem obdobju ves uvoz sulfanilne kisline iz drugih tretjih držav prišel iz LRK in ZDA.
Preglednica 5
Uvoz sulfanilne kisline iz drugih tretjih držav
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz ZDA (indeks)
100
267
253
299
Tržni delež uvoza iz ZDA (indeks)
100
180
171
188
Povprečne cene uvoza iz ZDA (indeks)
100
95
101
102
Obseg uvoza iz Kitajske (indeks)
100
77
14
1
Tržni delež uvoza iz Kitajske (indeks)
100
73
13
1
Povprečne cene uvoza iz Kitajske (indeks)
100
92
104
164
Vir: Eurostat.
(97)
Obseg uvoza sulfanilne kisline iz LRK se je med letom 2010 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom znižal za 99 %, prav tako pa se je tudi njegov tržni delež v istem obdobju zmanjšal za 99 %.
(98)
Povprečna cena uvoza sulfanilne kisline iz LRK se je v letu 2011 rahlo znižala za 8 %, nato pa se je povečevala in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla zelo veliko povečanje v višini 64 %.
(99)
Obseg in tržni delež uvoza sulfanilne kisline iz ZDA sta se v obravnavanem obdobju znatno povečala, in sicer za 199 % oziroma 88 %. Glede na to, da je ostal v istem obdobju tržni delež industrije Unije sorazmerno stabilen, je uvoz iz ZDA prevzel trg, ki so ga zapustili kitajski in indijski izvozniki.
(100)
Ravni cen ameriškega uvoza so ostale v obravnavanem obdobju precej stabilne in so imele enak razpon kot ravni cen proizvajalca Unije. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo nelojalnega nižanja cen s strani uvoza iz ZDA.
5. Položaj industrije Unije
(101)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je proučitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(102)
Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z industrijo Unije predstaviti v indeksirani obliki.
5.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Preglednica 6
Proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
OPP
Proizvodnja v tonah (indeks)
100
87
99
107
Zmogljivost v tonah (indeks)
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti (indeks)
100
87
99
107
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(103)
Proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za 7 % višja od ravni, zabeležene na začetku obravnavanega obdobja. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, zato se je raven izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spremenila enako kot proizvodnja, in sicer se je povečala za 7 %.
(104)
Treba je opozoriti, da je industrija Unije ohranila zadovoljivo raven izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju, razen leta 2011, in ji je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uspelo doseči optimalno raven.
(105)
Po razkritju je industrija Unije trdila, da je v celotnem obravnavanem obdobju dosegala optimalno raven izkoriščenosti zmogljivosti zgolj v OPP, kar kaže, da se je njeno okrevanje začelo šele pred kratkim in je še vedno zelo nestabilno.
(106)
Ta pripomba v oceni Komisije ne spreminja ugotovitev iz uvodne izjave 104 zgoraj, ki niso v nikakršnem nasprotju s pripombami industrije Unije.
5.2 Končne zaloge
Preglednica 7
Obseg končnih zalog
2010
2011
2012
OPP
Končne zaloge v tonah (indeks)
100
576
328
171
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(107)
Raven zalog industrije Unije ob koncu leta se je občutno povečala leta 2011 in se je nato zniževala, vendar v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostaja 71 % nad ravnjo iz leta 2010. V vsakem primeru na podlagi obsega proizvodnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom raven končnih zalog predstavlja manj kot en mesec proizvodnje.
5.3 Obseg prodaje in tržni delež
Preglednica 8
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
OPP
Obseg prodaje v tonah (indeks)
100
70
97
104
Tržni delež v % (indeks)
100
66
92
92
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(108)
Obseg prodaje industrije Unije se je povečal za 4 % v primerjavi z ravnjo na začetku obravnavanega obdobja. V letu 2011 je zelo padel, nato pa se je enakomerno povečeval.
(109)
V smislu tržnega deleža se lahko uspešnost industrije Unije v obravnavanem obdobju šteje za stabilno, razen leta 2011, ko se je podobno kot prodaja zmanjšal tudi tržni delež industrije Unije. V naslednjih letih sta se tako prodaja kot tržni delež povečevala. Čeprav je tržni delež proizvajalca Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno nekoliko pod ravnjo iz leta 2010, je treba omeniti, da je kljub temu industriji Unije uspelo prevzeti del rasti potrošnje v Uniji in je imela prevladujoč položaj na trgu Unije v celotnem obravnavanem obdobju.
(110)
Industrija Unije je v svojih stališčih po razkritju navedla, da je njen tržni delež zelo nestabilen, ker je sulfanilna kislina blago, pri katerem je najpomembnejša cena, in navedla primer iz leta 2011, ko se je tržni delež industrije Unije močno zmanjšal.
(111)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je izguba tržnega deleža iz leta 2011 sovpadala z zvišanjem cen proizvajalca Unije v nasprotju s tedanjimi tržnimi gibanji. Preiskava je dejansko pokazala, da so se uvozne cene iz vseh držav v letu 2011 zmanjšale za od 5 % do 20 %. Opozoriti je treba tudi, da razpoložljivi statistični podatki kažejo, da je tržni delež, ki ga je izgubila industrija Unije, v glavnem prevzel uvoznik iz ZDA.
5.4 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
Preglednica 9
Prodajne cene
2010
2011
2012
OPP
Povprečne prodajne cene v EUR/tono (indeks)
100
109
108
112
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(112)
Prodajne cene industrije Unije na trgu Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 12 %, kar je posledica prenosa povečanja stroškov glavne surovine (anilin).
5.5 Zaposlovanje in produktivnost
Preglednica 10
Zaposlovanje in produktivnost
2010
2011
2012
OPP
Zaposlovanje (indeks)
100
100
117
117
Produktivnost dela (indeks)
100
88
85
91
Povprečni stroški dela (indeks)
100
105
102
116
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(113)
Zaposlenost v ekvivalentu polnega delovnega časa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala za 17 %. Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju povečevali in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegli povečanje za 16 % v primerjavi z letom 2010. Ker se je proizvodnja povečala samo za 7 %, kot je prikazano v uvodni izjavi 103, se je produktivnost dela v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %.
5.6 Dobičkonosnost
Preglednica 11
Dobičkonosnost
2010
2011
2012
OPP
Dobičkonosnost (indeks)
100
96
20
65
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(114)
Dobičkonosnost industrije Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju zmanjšala in je bila rahlo nižja od optimalne ravni po navedbah industrije Unije, vendar je treba omeniti, da je še vedno ostala pozitivna v celotnem obravnavanem obdobju.
(115)
Zmanjšanje dobičkonosnosti je v glavnem posledica povečanja povprečnih proizvodnih stroškov, ki so se povečali za 20 % med letom 2010 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom in ki jih ni bilo mogoče v celoti izravnati z zvišanjem prodajnih cen za 12 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 112.
5.7 Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
Preglednica 12
Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
2010
2011
2012
OPP
Naložbe (indeks)
-
100
133
57
Donosnost naložb (indeks)
100
86
30
103
Denarni tok (indeks)
100
116
68
82
(116)
Preiskava je pokazala, da industrija Unije v letu 2010 ni mogla vlagati. Posledično so se naložbe v industrijo sulfanilne kisline zmanjšale za 43 % od leta 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom, njihov obseg v absolutnem smislu pa se lahko šteje za nizkega, in sicer v glavnem v zvezi z vzdrževalnimi dejavnostmi. Te ugotovitve se skladajo z donosnostjo naložb in nizko donosnostjo, doseženo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(117)
Donosnost naložb se je v letih 2011 in 2012 ujemala z dobičkonosnostjo. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je donosnost naložb izboljšala in dosegla enako raven kot v letu 2010, saj se je med letom 2012 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom dobičkonosnost zvišala.
(118)
Raven denarnega toka je precej nihala, vendar je ostala pozitivna v celotnem obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je denarni tok zmanjšal za 18 % v primerjavi z ravnjo iz leta 2010. Industrija Unije ni poročala o kakršnih koli težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.
5.8 Višina dejanske subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja
(119)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 84, subvencijska stopnja, ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ni bila visoka, še vedno pa je bila nad pragom de minimis.
(120)
Ob upoštevanju povečanja obsega prodaje, cen in ravni izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije je mogoče sklepati, da so bili ukrepi uspešni ter da je industrija Unije okrevala po učinkih preteklega subvencioniranja v obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno določeno zmanjšanje nekaterih kazalnikov škode, kot sta donosnost in tržni delež, vendar tega ni mogoče pripisati uvozu iz zadevne države zaradi njegove zelo nizke ravni v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V vsakem primeru kazalniki škode, ki so se razvijali negativno, še vedno kažejo na vzdržno stanje za industrijo Unije.
6. Sklepna ugotovitev o položaju industrije Unije
(121)
Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Indije znižal na zelo nizko raven. Tržni delež industrije Unije je ostal razmeroma stabilen in obseg, ki ga je izgubila zadevna država, je prevzel uvoz iz ZDA, katerega cenovna raven je podobna cenam industrije Unije. Industrija Unije je uspela povečati obseg prodaje in povprečne prodajne cene ter dosegla skoraj optimalno raven izkoriščenosti zmogljivosti.
(122)
Zmernega upadanja tržnega deleža in dobičkonosnosti industrije Unije ni mogoče pripisati indijskemu uvozu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 120.
(123)
Zato se ugotovi, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode.
(124)
Čeprav je industrija Unije podala nekaj pripomb glede analize škode, ki so bile obravnavane zgoraj v uvodnih izjavah 95, 105, 106, 110 in 111, se je strinjala s splošno ugotovitvijo v zvezi z neobstojem znatne škode, zlasti v OPP.
7. Verjetnost ponovnega pojava škode
(125)
Za oceno verjetnosti ponovitve škode je treba poudariti, da ob optimalni izkoriščenosti zmogljivosti - ki je bila dosežena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom - industrija Unije ne more zadostiti celotni potrošnji Unije in je zato treba pomemben del potrošnje Unije pokriti z uvozom.
(126)
Poleg tega industrija Unije proizvaja samo očiščeno sulfanilno kislino, kar pomeni, da se morajo uporabniki, ki v proizvodnji raje uporabljajo tehnično sulfanilno kislino, zanašati na uvoz.
(127)
Poleg tega je imela industrija Unije stabilen tržni delež s prodajo številnim dolgoletnim strankam. Preiskava je pokazala, da morajo dobavitelji sulfanilne kisline za nekatere uporabnike prestati strog in drag postopek potrjevanja/preverjanja, zaradi česar so prehodi z enega dobavitelja na drugega težji.
(128)
V tem smislu je bil proučen morebitni vpliv indijskega uvoza na trg Unije in industrijo Unije v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe, da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.
(129)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 84, 85 in 87, je sulfanilna kislina, uvožena iz Indije, še vedno deležna subvencioniranja in ga bo verjetno deležna tudi v prihodnje.
(130)
Hkrati ugotovitve preiskave kažejo na dejstvo, da prisotnost subvencioniranega uvoza iz Indije ne bo privedla do ponovitve škode za industrijo Unije. To sklepanje temelji na analizi naslednjih dejavnikov:
-
proste zmogljivosti v Indiji,
-
določanje cen s strani indijskih izvoznikov,
-
vpliv na raven subvencioniranja cen,
-
indijski nabor izdelkov.
(a) Proste zmogljivosti v Indiji
(131)
Preiskava ni razkrila obstoja znatnih prostih zmogljivosti v Indiji.
(132)
Industrija Unije je izpodbijala to ugotovitev, pri čemer je trdila zlasti, da bo verjetno prišlo do povečanja indijskih prostih zmogljivosti zaradi vedno večje prisotnosti kitajskih izdelkov na indijskem trgu, kar bo pomenilo dodatno spodbudo za izvoz.
(133)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je največji znani indijski proizvajalec in izvoznik sulfanilne kisline opustil svoj status izvozno usmerjene enote (EOU) v letu 2013, kakor je opisano v uvodni izjavi 39, saj je družba nameravala povečati svojo prodajo na domačem trgu. To prodajo so resno omejevali pogoji sheme EOU. Družba je potrdila, da ni zaznala pritiska kitajskih konkurentov in da ima po njenih ocenah indijski trg dobre možnosti za razvoj. Zato ni razloga za domnevo, da bodo sedanje ali prihodnje proste zmogljivosti indijskih proizvajalcev preusmerjene v Unijo zaradi domnevnega kitajskega pritiska na indijskem trgu.
(b) Določanje cen s strani indijskih izvoznikov
(134)
Kar zadeva določanje cen s strani indijskih izvoznikov, je bilo v uvodnih izjavah 94 in 95 zgoraj ugotovljeno, da so tako sodelujoči proizvajalec izvoznik kot tudi drugi indijski izvozniki prodajali po cenah, ki niso nelojalno nižale cen Unije v OPP.
(135)
Industrija Unije je trdila, da so izvozne cene družbe Kokan temeljile na cenovni zavezi ter zato niso bile reprezentativne za druge indijske proizvajalce izvoznike. Komisija ugotavlja, da so bile v obravnavanem obdobju cene družbe Kokan znatno višje od najnižje uvozne cene („MIP“), določene v zavezi. Kar zadeva druge indijske izvoznike, so bile po poročanju Eurostata njihove povprečne izvozne cene v OPP celo višje. To pomeni, da so cene indijskih izvoznikov, tudi družbe Kokan, večinoma temeljile na razmerah na trgu in ne na cenovni zavezi.
(136)
Industrija Unije je poudarila tudi, da so se cene indijskega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšale za 8 %, kljub temu, da so se cene glavne surovine (benzen) v istem obdobju povečale za več kot 40 %. Preiskava je pokazala, da so relativno visoke cene za sulfanilno kislino na trgu Unije ustvarile možnosti za zmanjšanje cen kljub povečanju stroškov glavnih surovin. Ne glede na pomen, ki ga ima kot sestavni del stroškov, benzen samostojno ne more pojasniti gibanja stroškov in cen izdelka v preiskavi. Preiskava je pokazala tudi, da cene indijskega izvoza v Unijo niso bile izjemno nizke, saj so bile podobne indijskim cenam izvoza v tretje države, ki je bil precej obsežen. Zato ni mogoče ugotoviti, da si trenda določanja cen končnega izdelka (sulfanilna kislina) in glavne surovine (benzen), kakor je navedla industrija Unije, nasprotujeta.
(137)
Industrija Unije je nazadnje poudarila, da so bile indijske izvozne cene v tretje države, na primer Turčijo, nižje od cen izvoza v EU. Komisija ugotavlja, da podatki, pridobljeni od družbe Kokan, kažejo, da so bile tudi njihove cene za Turčijo višje od najnižje uvozne cene ter da niso nelojalno nižale cen industrije Unije. Obseg izvoza družbe Kokan v Turčijo je bil približno enak razponu, na katerega se je sklicevala industrija Unije, zato ugotovitve glede družbe Kokan veljajo za ves indijski uvoz v Turčijo. Na podlagi zgoraj navedenega informacije, ki so na voljo, ne podpirajo domnevnega drugačnega določanja cen indijskih izvoznikov za tretje države v primerjavi z EU.
(c) Vpliv na raven subvencioniranja cen
(138)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 84, je stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za sodelujočega indijskega proizvajalca, znašala 3,1 %. To kaže na nadaljevanje trenda upadanja subvencioniranja, ki ga je bilo mogoče opaziti od uvedbe prvotnih protidampinških ukrepov leta 2002.
(139)
Ta upad ni povezan le s stanjem v tem posameznem podjetju, temveč s sistemskimi spremembami indijskih subvencijskih shem. Kot je pojasnjeno v delu C te uredbe, je indijska vlada nekatere sheme opustila, v večini drugih pa je bil zmanjšan obseg koristi za podjetja. Samo pri eni posamični preiskani shemi, in sicer shemi DDS, so postali pogoji za upravičenost in upravni postopki ohlapnejši. Zato se je družba Kokan takoj preusmerila v to shemo. Toda sodelovanje v DDS izključuje sodelovanje v večini drugih shem (EOU, AAS, FPS, DFIA in FMS). Za zadevni izdelek shema DDS jasno določa najvišjo raven subvencioniranja: v OPP 4 % izvozne vrednosti FOB, pozneje pa je bila znižana na 3 %. Kljub tej omejitvi ravni subvencije je mogoče pričakovati, da se bodo zaradi nizkih upravnih obremenitev vanjo preusmerili drugi proizvajalci ali pa so to že storili.
(140)
Komisija je že opazila ta trend v številnih drugih protisubvencijskih preiskavah v Indiji v zadnjih dveh letih (16). Zato se lahko sklepa, da je mogoče ugotovitve v zvezi z družbo Kokan, kakor je opisano v uvodni izjavi 139 zgoraj, ekstrapolirati na preostale indijske proizvajalce sulfanilne kisline.
(141)
Ob upoštevanju višje ravni subvencioniranja (predvidoma za približno 3 %, pri čemer je glavna shema DDS) in trenutne ravni izvoznih cen iz Indije, ki že vključujejo subvencije, je mogoče sklepati, da te izvozne cene ne bi nelojalno nižale cen industrije Unije, tudi če bi bili izravnalni ukrepi, ki se uporabljajo za Indijo, odpravljeni. Zato je mogoče skleniti, da izvoz iz Indije, tudi če bi bil subvencioniran, ne bi škodil industriji Unije.
(d) Nabor izdelkov
(142)
Sodelujoči indijski proizvajalec (ki predstavlja pomemben delež indijskega uvoza v Unijo) je v glavnem prodajal sulfanilno kislino tehnične kakovosti, glede česar je konkuriral predvsem uvozu iz ZDA in Kitajske, saj industrija Unije ni proizvajala sulfanilne kisline tehnične kakovosti. Poleg tega je bil dejansko ves izvoz sulfanilne kisline družbe Kokan v Turčijo, ki je bil precej obsežen, tehnične kakovosti.
(143)
Industrija Unije je trdila, da obstaja zelo veliko prekrivanje pri uporabi tehnične in očiščene kakovosti sulfanilne kisline ter da torej obstaja velika konkurenca med dvema kakovostma.
(144)
Čeprav ni sporno, da se obe kakovosti štejeta za en sam izdelek, je treba opozoriti, da je preiskava potrdila, da je v praksi zamenljivost omejena. Zlasti uporabniki, ki potrebujejo ali raje uporabljajo sulfanilno kislino tehnične kakovosti, bi načeloma lahko uporabljali očiščeno kakovost, vendar to zaradi znatne razlike v ceni (20 %-25 %) ekonomsko ni izvedljiva rešitev. Zato se sklepa, da prodaja indijskih proizvajalcev, kar zadeva tehnično kakovost sulfanilne kisline, v glavnem konkurira kitajskim in ameriškim izdelkom.
8. Sklepna ugotovitev o ponovitvi škode
(145)
Glede na ugotovitve preiskave, kakor so pojasnjene v zgornjih uvodnih izjavah, se ugotovi, da zaradi razveljavitve izravnalnih ukrepov proti Indiji verjetno ne bo prišlo do ponovitve škode v kratko- do srednjeročnem obdobju.
E. INTERES UNIJE
(146)
Ker je bilo ugotovljeno, da verjetnost ponovitve škode ne obstaja, ni bilo treba določiti interesa Unije.
F. UKINITEV IZRAVNALNIH UKREPOV
(147)
Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je štelo za primerno, da se obstoječi izravnalni ukrepi na uvoz sulfanilne kisline iz Indije razveljavijo. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(148)
Iz navedenega sledi, da je treba, kakor določa člen 18 osnovne uredbe, izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za sulfanilno kislino s poreklom iz Indije, razveljaviti. Prav tako je treba razveljaviti trenutno veljavni Sklep Komisije o sprejetju zaveze družbe Kokan v zvezi z uvozom sulfanilne kisline.
(149)
Ob upoštevanju dejstva, da je oživitev industrije Unije nedavna, bo Komisija na zahtevo proizvajalca Unije spremljala uvoz zadevnega izdelka. Spremljanje bo omejeno na obdobje dveh let po objavi te uredbe.
(150)
Odbor, ustanovljen s členom 25(1) osnovne uredbe, ni podal mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Dokončna izravnalna dajatev na uvoz sulfanilne kisline, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060), s poreklom iz Indije, se razveljavi, postopki v zvezi s tem uvozom pa se zaključijo.
2. Sklep 2006/37/ES o sprejetju trenutno veljavnih zavez družbe Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indija) v zvezi z uvozom sulfanilne kisline se razveljavi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2014