РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юни 2014 година
относно държавна помощ SA.20350 - (C 17/08) (ex NN 1/06), приведена в действие от Чешката република за няколко превозвача, извършващи регионални автобусни превози в окръг Ústí
(нотифицирано под номер C(2014) 4081)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/791/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 14 февруари 2005 г. Комисията получи жалба от Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (наричано по-долу „DPÚK“) срещу предполагаема държавна помощ, предоставена на регионални автобусни превозвачи в окръг Ústí на Чешката република. DPÚK е акционерно дружество и превозвач, който извършва услуги за регионален автобусен превоз в окръг Ústí.
(2)
Комисията поиска информация от чешките органи на 11 май 2005 г., 23 януари 2006 г., 5 октомври 2006 г. и 19 юли 2007 г.
(3)
Чешките органи отговориха на 22 ноември 2005 г., 7 април 2006 г., 21 декември 2006 г., 17 октомври 2007 г. и 25 март 2008 г.
(4)
DPÚK предостави допълнителна информация с писма от 21 февруари 2006 г. и 31 октомври 2006 г.
(5)
Комисията проведе среща с DPÚK на 26 юли 2007 г. и с чешките органи на 28 август 2007 г.
(6)
С писмо от 16 април 2008 г. Комисията уведоми Чешката република, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на определени мерки, за които се твърди, че представляват държавна помощ (наричано по-долу „решението за откриване“). Чешката република представи мнения по решението за откриване на 21 август 2008 г.
(7)
Комисията покани заинтересованите страни да представят техните мнения относно предполагаемата помощ, като публикува решението за откриване в Официален вестник на Европейския съюз (2).
(8)
На 22 август 2008 г. Комисията получи мнения от една заинтересована страна - DPÚK. Тя предостави тези мнения на Чешката република, на която беше дадена възможност да представи отговор. Отговорът ѝ беше получен с писмо от 4 декември 2008 г.
(9)
На 15 юли 2010 г. Комисията поиска от Чешката република да представи мнения относно намерението на Комисията да разгледа съвместимостта на определени мерки, срещу които е подадена жалба в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (3). Чешката република представи своите мнения на 12 август 2010 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ
(10)
Според DPÚK органите на окръг Ústí са предоставили компенсация на определени регионални автобусни превозвачи за изпълняване на задължения за обществена услуга през периода 2004-2007 г. Освен това на споменатите превозвачи са били предоставени редица предполагаеми мерки за помощ под различни форми, а именно кредити при облекчени условия, безвъзмездни средства, гаранции, увеличение на собствения капитал, отдаване на превозни средства под наем, отдаване на автогари под наем и експлоатация на броячи за паркинг.
(11)
В решението за откриване Комисията стигна до заключението, че не може да оцени съвместимостта на редица мерки с Договора, защото тези мерки са приведени в действие преди присъединяването на Чешката република към Съюза. По отношение на други мерки Комисията вече констатира в решението за откриване, че те не представляват държавна помощ.
(12)
В резултат на това Комисията изрази съмнения по отношение на следните мерки:
а)
компенсации, предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълняване на задължения за обществена услуга в областта на услугите за превоз през 2005 г. и 2006 г.;
б)
компенсации, предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълняване на задължения за обществена услуга за периода 9 септември 2006 г. - 2 юни 2007 г.;
в)
компенсации, предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълняване на задължения за обществена услуга за периода 9 септември 2006 г. - 31 декември 2006 г.;
г)
гаранции, предоставени от община Ústí nad Labem, за Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (наричано по-долу „DP Ústí“) на 23 юли 2004 г. и 11 април 2005 г. за обезпечаване на заеми на стойност съответно 35 млн. CZK и 5 млн. CZK;
д)
увеличение на собствения капитал на DP Ústí със 160 млн. CZK, предоставено от община Ústí nad Labem през 2006 г.
2.1. ПРИЛОЖИМА НОРМАТИВНА УРЕДБА ПРЕЗ ПЕРИОДА 2004-2007 Г.
(13)
В Чешката република обществените услуги за автобусен превоз могат да бъдат предоставяни единствено от превозвачи, които притежават лиценз. Има два режима за извършване на обществени услуги за автобусен превоз в Чешката република. Първият режим се отнася до услуги за превоз, които се предоставят на търговска база, въз основа на лицензи, издавани на превозвачи, които притежават общо разрешение („koncese“) за обществени дейности за автобусен превоз. Вторият режим се отнася до услуги за превоз със задължение за обществена услуга въз основа на лицензи за отделни линии, издавани на превозвачи, които притежават общо разрешение („koncese“) за обществени дейности за автобусен превоз, както и въз основа на i) договор за задължение за обществена услуга или ii) решение на съответния орган за налагане на задължение за обществена услуга (4).
(14)
В Чешката република обществените услуги за автобусен превоз могат да бъдат предоставяни единствено от превозвачи, които притежават лиценз. Според чешките органи лицензът представлява разрешение, което се предоставя от органите за осъществяване на редовна обществена услуга за превоз. С този лиценз се цели да се гарантира, че автобусният превоз се извършва само от превозвачи, които отговарят на определени изисквания за качество. Според раздел 18 от Закон № 111/1994 Coll. за автомобилните превози (наричан по-долу „Закон за автомобилните превози“ (5)) тези изисквания включват по-специално задължението за предоставяне на услуги в съответствие с одобрено разписание, за да се осигури определено ниво на безопасност за пътниците, и задължението за публикуване на разписания и обозначаване на наименованията на линиите върху автобусите. През периода, който е обект на разследване, услугите за регионален автобусен превоз са били напълно либерализирани в окръг Ústi, тъй като всеки един превозвач от друга държава членка, който отговаря на условията за получаване на лиценз, е можел да предоставя услуги за регионален автобусен превоз в Чешката република през периода, който е обект на разследване. Системата в настоящия си вид съществува от 2004 г. насам.
(15)
В раздел 19 от Закона за автомобилните превози е предвидено, че задължението за обществена услуга означава задължение, което се извършва от даден превозвач в обществен интерес, което въпросният превозвач в противен случай не би приел или би приел само частично поради неговите икономически недостатъци. Задълженията за обществена услуга се възлагат на превозвача въз основа на писмено споразумение със съответните публични органи (6). Задължението за обществена услуга се определя в пряко съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 1191/69 на Съвета (7), който гласи, че „договорът за обществена услуга може по-специално да обхваща: - транспортни услуги, които да отговарят на определените стандарти за непрекъснатост, редовност, капацитет и качество, - допълнителни транспортни услуги, - транспортни услуги по специални тарифи и условия, в частност за някои категории пътници или по определени маршрути, - адаптиране на услугите към действащите изисквания“.
(16)
Според Закона за автомобилните превози съответният публичен орган е задължен да компенсира доказуемата загуба, която превозвачът е претърпял в резултат на изпълнението на задължението за обществена услуга (8). Според раздел 19б от същия закон доказуемата загуба в обществения линеен пътнически транспорт се определя като „разликата между сумата на икономически обоснованите разходи и разумна печалба (9) и получените постъпления и генерираните приходи от превозвача при изпълнението на задължението за обществена услуга“.
(17)
В раздел 19б, параграф 3 от Закона за автомобилните превози е предвидено, че превозвачът трябва да представи обективна оценка на доказуемата загуба за целия период, за който е сключен договорът за задължение за обществена услуга. Тази оценка представлява задължително условие за сключването на договора за обществени услуги. Органите на окръга следва да възстановят доказуемата загуба до размер, непревишаващ обективната оценка, увеличена с непредвидимите разходи. Тази обективна оценка на доказуемата загуба представлява оценка на очакваните загуби, изготвена от независим експерт преди извършването на услугата. В съответствие с раздел 19б, параграф 3 от Закона за автомобилните превози, дори ако превозвачът предяви претенции за по-висока компенсация за загуби след изпълнението на договора, публичните органи се придържат към предварително установения таван по тази оценка. Обратно, ако действителната загуба е по-ниска от обективната оценка на доказуемата загуба, компенсацията е само до размера на действителната загуба. Допуска се да бъдат възстановени също така непредвидимите разходи, направени в хода на изпълнението на договора, които не е можело да бъдат предвидени към момента на сключването на договора.
(18)
Определянето на доказуемата загуба, методът за изчисляване на доказуемата загуба за обективната оценка, правилата за разпределение на средствата от съответните бюджети, документите, с които трябва да бъде подкрепено изчислението на доказуемата загуба, и начинът, по който трябва да се упражнява държавен надзор върху финансирането на услугите за превоз се определят с регламент за изпълнение (10).
(19)
Считано от 1 януари 2003 г. регионалните органи, включително тези от окръг Ústí, поемат отговорност за сключването на договори с превозвачи за предоставянето на регионални обществени услуги за превоз в Чешката република. Предоставянето на общи услуги за автобусен превоз в Чешката република се осигурява по два възможни начина. Първо, основните услуги за превоз, които според раздели 19а и 19б от Закона за автомобилните превози се определят като услуги, с които се осигурява регионалния превоз, се управляват от съответните регионални органи. Доказуемата загуба се покрива от собствения бюджет на окръзите. Второ, другите услуги за превоз се управляват от общините и според раздел 19в от Закона за автомобилните превози се определят като услуги, с които се обезпечават нуждите на общините от превоз извън основната услуга за превоз на ниво окръг. Що се отнася до споменатите други услуги за превоз, общината сключва с превозвача договор за обществени услуги и покрива от собствения си бюджет доказуемата загуба, която е генерирана при изпълнението на задължението за обществена услуга. Компенсациите за основните и другите услуги за превоз не могат да се припокриват: ако загубата по дадена линия е покрита от окръжен орган, същата загуба не може да се компенсира от общината и обратно, така че няма възможност за двойно плащане.
2.2. КОМПЕНСАЦИИ ЗА ИЗПЪЛНЯВАНЕ НА ЗАДЪЛЖЕНИЯ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ПРЕЗ 2005 Г. И 2006 Г.
(20)
Според чешките органи през есента на 2004 г. органите на окръг Ústí са се опитали да заменят съществуващите многогодишни договори за предоставяне на услуги за регионален автобусен превоз с нови, евентуално по-евтини договори. За тази цел от окръг Ústí обявяват откриване на кампания за събиране на информация с цел получаване на достатъчно сведения за очакваните пазарни цени за предоставянето на тези услуги. В крайна сметка резултатите от тази кампания не са довели до сключването на нови договори.
(21)
Вместо това органите на окръг Ústí решават да удължат съществуващите договори до 30 април 2005 г. като изготвят допълнения към договорите на следните превозвачи: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (наричано по-долу „ČSAD“) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (наричано по-долу „DP Ústí“), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (наричано по-долу „DP Teplice“), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (наричано по-долу „DP Chomutov“), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (наричано по-долу „DP Děčín“), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (наричано по-долу „DP Most“), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (наричано по-долу „Podbořany“), Miroslav Ohem - SADO (наричано по-долу „Miroslav Ohem“), Petr Frommel - FOBUS (наричано по-долу „Petr Frommel“) и Petr Stejskal - SPORTBUS (наричано по-долу „Petr Stejskal“).
(22)
През пролетта на 2005 г. са сключени още допълнения, с които действието на договорите е удължено до 31 декември 2005 г. Тези допълнения са сключени със същите превозвачи като посочените в горното съображение, с изключение на Petr Frommel, което вече не е било заинтересовано от предоставянето на услуги за превоз в окръга. Вместо с него е бил сключен нов договор с Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (наричано по-долу „Vilém Graupner“).
(23)
В таблица 1 са представени включените в допълненията параметри, които са послужили като база за обективната оценка на доказуемата загуба за всеки от тези превозвачи за 2005 г.
Таблица 1 (12)
Преглед на договорите за 2005 г.
(Коригирани данни, предоставени от чешките органи след решението за откриване)
2005 г.
Общо km
Очаквана цена на услугите за превоз (13) в CZK/km
Очаквана обща цена на услугите за превоз в CZK
Предвидени приходи в (14) в CZK/km
Предвидени общи приходи в CZK
Доказуема загуба в CZK/km
Обща доказуема загуба в CZK
ČSAD
11 279 177,68
30,59
345 071 757,00
14,47
163 224 589,00
16,12
181 847 168,00
DP Ústí
150 696,60
37,16
5 599 878,00
20,01
3 015 435,00
17,15
2 584 443,00
DP Teplice
409 412,40
33,35
13 653 903,00
17,56
7 191 006,00
15,79
6 462 897,00
DP Chomutov
1 155 060,00
30,40
35 113 824,00
11,55
13 340 905,00
18,85
21 772 919,00
DP Děčín
636 830,00
29,24
18 619 839,30
13,71
8 729 066,00
15,53
9 890 772,00
DP Most
229 878,90
34,51
7 933 109,00
14,25
3 275 769,00
20,26
4 657 340,00
Podbořany
395 081,00
27,06
10 689 652,00
13,65
5 392 773,00
13,41
5 296 879,00
Miroslav Ohem
68 936,00
29,00
1 999 144,00
11,54
795 642,00
17,46
1 203 502,00
Petr Frommel
14 868,00
24,00
356 832,00
7,27
108 125,00
16,73
248 707,00
Petr Stejskal
11 144,00
21,70
241 825,00
6,92
77 105,00
14,78
164 720,00
Vilém Graupner
20 492,00
21,50
440 578,00
4,63
94 878,00
16,87
345 700,00
(24)
От очакваната обща цена на услугите за превоз се изваждат очакваните приходи на дружеството, получени предимно от продажба на билети, и други приходи. Получената доказуема загуба, в която е включена разумна печалба, представлява обективната оценка на доказуемата загуба и се явява задължителен и обвързващ таван на компенсацията за обществена услуга, която окръг Ústí може да плати на превозвача, както е обяснено в съображение 17.
(25)
Според чешките органи действителната компенсация, която е платена за 2005 г., е била следната:
Таблица 2
Действителни компенсации за загуби за 2005 г.
Превозвач
CZK
ČSAD
181 106 734,73
DP Ústí
2 584 442,98
DP Teplice
5 972 688,46
DP Chomutov
21 024 546,00
DP Děčín
8 792 202,00
DP Most
4 491 342,03
Podbořany
5 189 441,00
Miroslav Ohem
1 203 502,00
Petr Frommel
248 707,00
Petr Stejskal
95 823,00
Vilém Graupner
338 807,50
(26)
Според предоставената от чешките органи информация DP Ústí е получило допълнителни компенсации за обществена услуга за 2005 г. в размер на 7 335 000 CZK и 4 591 200 CZK. Както обаче чешките органи поясниха в отговора си на решението за откриване, тези компенсации са били предоставени от община Ústí nad Labem и са били свързани единствено с общинския обществен транспорт в рамките на тази община. Следователно тези компенсации не са свързани с компенсациите за обществена услуга, предоставени от окръг Ústí за услуги за регионален автобусен превоз, и ясно са разграничени от тях, което означава, че те не са свързани с разглежданите в настоящото решение мерки.
(27)
Според предоставената от чешките органи информация DP Teplice също е получило допълнителни компенсации за обществена услуга за 2005 г. в размер на 34 500 000 CZK. Освен това през 2003 г. между община Teplice и DP Teplice са били сключени два договора за наем и на 5 май 2006 г. и 18 октомври 2006 г. са били подписани допълнения към тях за наем на нови тролейбуси за целите на изпълнението на задълженията за обществена услуга. Както обаче чешките органи поясниха в отговора си на решението за откриване, въпросната компенсация за обществена услуга и наемът на тролейбуси са били свързани единствено с общинския обществен транспорт в община Teplice. Тези мерки не са свързани с компенсациите за обществена услуга, предоставени от окръг Ústí за услуги за регионален автобусен превоз, и определено са отделни от тях, което означава, че те не са свързани с разглежданите в настоящото решение мерки.
(28)
През 2006 г. органите на окръг Ústí са сключили нови допълнения с всички превозвачи, предоставяли услуги за превоз през периода май - декември 2005 г., с изключение на DPÚK. В хода на преговорите, довели до сключването на тези споразумения, DPÚK е поискало увеличение на възнаграждението, което е било отхвърлено от органите на окръг Ústí. Вследствие на това на 31 януари 2006 г. окръг Ústí е прекратил своя договор с DPÚK. Предвиденият във въпросния договор период на предизвестие от три месеца е изтекъл на 1 май 2006 г. През този период DPÚK е предоставяло услуги за превоз, за които е получило компенсация.
(29)
Чешките органи предоставиха на Комисията включените в допълненията параметри, които са били взети предвид при изчисляването на доказуемата загуба по отношение на следните превозвачи през 2006 г.:
Таблица 3 (15)
Преглед на договорите за 2006 г.
(Коригирани данни, предоставени от чешките органи след решението за откриване)
2006 г.
Общо km
Очаквана цена на услугите за превоз в CZK/km
Очаквана обща цена на услугите за превоз в CZK
Предвидени приходи в CZK/km
Предвидени общи приходи в CZK
Доказуема загуба в CZK/km
Обща доказуема загуба в CZK
DP Ústí
151 905,00
40,49
6 150 388,18
20,39
3 097 230.55
17,49
2 657 274,00
DP Teplice
407 085,00
34,54
14 060 716,00
18,43
7 502 577.00
16,11
6 558 140,00
DP Chomutov
1 114 320,00
31,34
34 922 789,00
12,09
13 467 600.00
19,25
21 455 189,00
DP Děčín
648 974,00
32,90
21 351 245,00
14,77
9 582 505.00
16,40
10 640 675,00
DP Most
233 195,00
37,89
8 835 760,00
15,60
3 637 843.00
20,67
4 819 011,00
Podbořany
410 802,00
28,03
11 515 089,00
15,44
6 343 433.00
12,59
5 171 656,00
Miroslav Ohem
68 322,00
29,00
1 981 338,00
11,50
785 703.00
17,50
1 195 635,00
Petr Stejskal
11 032,00
30,30
334 270,00
12,69
139 996,00
17,34
191 295,00
Vilém Graupner
35 556,00
21,50
764 454,00
4,63
164 624,00
16,87
599 830,00
(30)
Действителното възнаграждение, което е платено на тези превозвачи за предоставянето на услуги през 2006 г., е било в размер на:
Таблица 4
Действителни компенсации за загуби за 2006 г.
Превозвач
CZK
DP Ústí
2 657 274,00
DP Teplice
6 558 140,00
DP Chomutov
21 455 189,00
DP Děčín
10 640 675,00
DP Most
4 819 011,00
Podbořany
5 035 557,00
Miroslav Ohem
1 195 635,00
Petr Stejskal
191 294,80
Vilém Graupner
599 830,00
(31)
Според предоставената от чешките органи информация DP Teplice е получило допълнителни компенсации за обществена услуга за 2006 г. от община Teplice в размер на 35 514 000 CZK. Както обаче чешките органи поясниха в отговора си на решението за откриване, тази компенсация е била свързана единствено с общинския обществен транспорт в рамките на тази община. Следователно тази компенсация не е свързана с компенсациите за обществена услуга, предоставяни от окръг Ústí за услуги за регионален автобусен превоз, и ясно са разграничени от тях, което означава, че те не са свързани с разглежданите в настоящото решение мерки.
(32)
Както е обяснено в съображение 28, DPÚK е получило компенсация за обществената услуга, предоставена от него през периода януари - април 2006 г. Според чешките органи тази компенсация е била в размер на 92 172 509,24 CZK. Тази сума е изчислена на база на следните параметри, заложени в допълнението:
Таблица 5
Компенсации, платени на DPÚK за периода януари - април 2006 г.
Януари - април 2006 г.
Общо km
Очаквана цена в CZK/km
Очаквана обща цена в CZK
Предвидени приходи в CZK/km
Предвидени общи приходи в CZK
Доказуема загуба в CZK/km
Обща доказуема загуба в CZK
DPÚK
3 828 910,45
39,63
151 744 748,24
15,56
59 572 239,00
24,07
92 172 509,24
(33)
Вследствие на отказа на DPÚK от договора органите на окръг Ústí са открили тръжна процедура с цел да бъдат подбрани превозвачи, които желаят да предоставят услуги за регионален автобусен превоз по линиите, които преди това са били обслужвани от DPÚK. В резултат на тази процедура е било избрано ČSAD Česká Lípa за обслужване на съответните линии. В същото време DPÚK все още е предоставяло услуги за превоз, но за този период не е платена никаква компенсация, така че на 1 август 2006 г. DPÚK е преустановило своята дейност в окръг Ústí. Тъй като ČSAD Česká Lípa не е било в състояние незабавно да започне обслужването на линиите от тази дата, органите едностранно са наложили задължение на DPÚK да продължи да предоставя услуги за превоз от 8 август 2006 г. до 8 септември 2006 г. на основание на Регламент (ЕИО) № 1191/69. DPÚK е получило авансово плащане за покриване на загубите по изпълнението на наложеното задължение.
2.3. КОМПЕНСАЦИИ ЗА ИЗПЪЛНЯВАНЕ НА ЗАДЪЛЖЕНИЯ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ПРЕЗ ПЕРИОДА ОТ 9 СЕПТЕМВРИ 2006 Г. ДО 2 ЮНИ 2007 Г.
(34)
На 8 септември 2006 г. DPÚK окончателно е преустановило услугите за превоз в окръг Ústí. На 9 септември 2006 г. ČSAD Česká Lípa е трябвало да започне обслужването на линиите, които преди това са били обслужвани от DPÚK, но отново не е успяло, затова органите на окръг Ústí са решили да сключат договори за предоставянето на тези услуги с превозвачите, чиито оферти не са били избрани в откритата процедура за подбор на заместник за предоставяните от DPÚK услуги. Подборът на тези превозвачи е бил направен въз основа на най-изгодната оферта след представената от ČSAD Česká Lípa, с други думи класираната на второ място оферта. Този избор е бил възможен в девет от общо петнадесетте района, за които органите на окръг Ústí първоначално са били избрали ČSAD Česká Lípa да замести DPÚK.
(35)
В таблица 6 са посочени превозвачите, с които окръг Ústí е сключил договори за обществени услуги за предоставяне на услуги за регионален автобусен превоз по линиите, които преди това са били обслужвани от DPÚK, и параметрите, които са взети предвид при определянето на размера на възнаграждението въз основа на обективната оценка на доказуемата загуба в резултат на предоставянето на тези услуги между 9 септември 2006 г. и 2 юни 2007 г.
Таблица 6
Преглед на договорите през периода септември 2006 г. - юни 2007 г. (16)
(Коригирани данни, предоставени от чешките органи след решението за откриване)
9 септември 2006 г. - 2 юни 2007 г.
Общо km
Очаквана цена на услугите за превоз в CZK/km
Очаквана обща цена на услугите за превоз в CZK
Предвидени приходи в CZK/km
Предвидени общи приходи в CZK
Доказуема загуба в CZK/km
Обща доказуема загуба в CZK
ZDAR, a.s.
391 462,00
31,50
12 331 053,00
16,10
6 300 903,59
15,40
6 030 149,41
DP Most
453 962,00
29,80
13 528 067,60
9,40
4 269 395,10
20,40
9 258 672,50
DP Most
646 065,00
29,80
19 252 737,00
11,13
7 192 416,86
18,67
12 060 320,14
Autobusy Kavka, a.s.
569 514,00
27,85
15 860 964,90
13,62
7 755 780,81
14,23
8 105 184,09
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
334 582,00
32,30
10 806 998,60
14,68
4 911 462,09
17,62
5 895 536,51
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
199 218,50
32,70
6 514 444,95
12,44
2 479 272,62
20,26
4 035 172,33
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
740 074,00
31,50
23 312 331,00
13,94
10 319 904,50
17,56
12 992 426,50
ČSAD Slaný a.s.
374 460,00
27,90
10 447 434,00
12,36
4 628 845,79
15,54
5 818 588,21
ČSAD Slaný a.s.
798 764,50
28,40
22 684 911,80
13,77
11 002 327,62
14,63
11 682 584,18
ZDAR, a.s.
536 733,00
31,50
16 907 089,50
13,70
7 352 493,40
17,80
9 554 596,10
(36)
От таблица 7 е видно, че действителните плащания, извършени към тези превозвачи, не са превишили сумите, определени като обективна оценка на доказуемата загуба.
Таблица 7
Действителни компенсации за загуби, платени по договори за периода 9.9.2006 г. - 2.6.2007 г.
Превозвач
CZK
ZDAR, a.s.
3 485 619,00
DP Most
4 300 909,19
DP Most
5 802 759,25
Autobusy Kavka, a.s.
4 893 192,50
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 857 950,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 042 809,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
6 653 077,00
ČSAD Slaný a.s.
2 443 620,50
ČSAD Slaný a.s.
5 059 228,25
ZDAR, a.s.
2 613 935,34
2.4. КОМПЕНСАЦИИ ЗА ИЗПЪЛНЯВАНЕ НА ЗАДЪЛЖЕНИЯ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА ПРЕЗ ПЕРИОДА ОТ 9 СЕПТЕМВРИ 2006 Г. ДО 31 ДЕКЕМВРИ 2006 Г.
(37)
В шест от петнадесетте района, за които ČSAD Česká Lípa първоначално се е било съгласило да поеме от DPÚK, не е имало участник в търга, който да е класиран на второ място и с когото окръг Ústí да може да сключи договор за обществени услуги. За тези райони окръг Ústí е открил втори кръг за възлагане на концесия, в който обаче е взел участие само един участник. По тази причина превозвачите за обслужване на тези линии са били подбрани въз основа на процедура на договаряне и с въпросните превозвачи са били сключени договори само и единствено за периода след прекратяване на предоставяните от DPÚK услуги и последващия провал на ČSAD Česká Lípa да осигури безпроблемното продължаване на тези услуги (17), т.е. до края на 2006 г., за да се гарантира задоволително ниво на услугите за превоз за жителите на окръга (18).
(38)
В таблица 8 са представени допълнителните превозвачи, с които окръг Ústí е сключил договори, и параметрите, които са взети предвид при оценяването на размера на доказуемата загуба:
Таблица 8
Преглед на договорите за периода 9.9.2006 г. - 31.12.2006 г. (19)
(Коригирани данни, предоставени от чешките органи след решението за откриване)
9 септември-31 декември 2006 г.
Общо km
Очаквана цена на услугите за превоз в CZK/km
Очаквана обща цена на услугите за превоз в CZK
Предвидени приходи в CZK/km
Предвидени общи приходи в CZK
Доказуема загуба в CZK/km
Обща доказуема загуба в CZK
ČSAD Semily, a.s.
359 299,00
32,00
11 497 568,00
12,58
4 518 992,15
19,42
6 978 575,85
DP Děčín
20 572,00
32,90
676 818,80
8,87
182 496,40
24,03
494 322,40
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
82 189,00
32,00
2 630 048,00
7,18
590 203,09
24,82
2 039 844,91
DP Teplice
70 240,60
34,54
2 426 110,32
16,11
1 131 576,06
18,43
1 294 534,26
DP Ústí
22 654,00
38,17
864 703,18
16,72
378 774,88
21,45
485 928,30
DP Chomutov
35 443,00
31,34
1 110 783,62
6,10
216 070,92
25,24
894 712,70
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
86 360,00
33,00
2 849 880,00
7,20
622 061,90
25,80
2 227 818,10
(39)
От таблица 9 е видно, че действителното възнаграждение, получено от тези превозвачи, е било по-ниско от обективната оценка на доказуемата загуба.
Таблица 9
Действителни компенсации за загуби, платени по договори за периода 9.9.2006 г. - 31.12.2006 г.
Превозвач
CZK
ČSAD Semily, a.s.
5 253 038,00
DP Děčín
484 084,00
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
1 726 387,00
DP Teplice
921 868,68
DP Ústí
437 498,00
DP Chomutov
823 855,10
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
2 227 818,00
2.5. ГАРАНЦИИ И УВЕЛИЧЕНИЕ НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ ЗА DP ÚSTÍ
(40)
На 23 юли 2004 г. и на 11 април 2005 г. община Ústí nad Labem е предоставила две гаранции в полза на DP Ústí за обезпечаване на банкови заеми в размер съответно на 35 000 000 CZK и 5 000 000 CZK. Тези заеми са били предоставени от Komerční banka, a.s. (20). Чешките органи уведомиха Комисията, че тези гаранции, покриващи 100 % от заемите, са били предоставени във връзка със заеми, които са били предназначени единствено за изграждането на тролейбусна линия, която да замени не толкова скъпите, но силно замърсяващи околната среда автобусни превози в община Ústí nad Labem.
(41)
През 2006 г. община Ústí nad Labem увеличава собствения капитал на DP Ústí със 160 000 000 CZK. Увеличението на капитала е било предоставено единствено за финансиране на изграждането от DP Ústí на тролейбусен маршрут (Ústí nad Labem - Střekov) в съответствие с дългосрочната стратегическа цел на община Ústí nad Labem за електрифициране на транспорта. Средствата от това увеличение на капитала са съхранявани по отделна сметка.
3. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(42)
В решението за откриване Комисията оцени следните мерки, за които жалбоподателят е повдигнал въпрос:
а)
компенсации за обществена услуга, предоставени на определени транспортни предприятия за извършването на регионални автобусни услуги за периода 2005-2006 г.;
б)
компенсации за обществена услуга, предоставени на определени транспортни предприятия за извършването на регионални автобусни услуги от 9 септември 2006 г. до 2 юни 2007 г.;
в)
компенсации за обществена услуга, предоставени на определени транспортни предприятия за извършването на регионални автобусни услуги от 9 септември 2006 г. до 31 декември 2006 г.;
г)
две гаранции за обезпечаване на заеми на стойност 35 млн. CZK и 5 млн. CZK в полза на DP Ústí;
д)
увеличение на капитала в размер на 160 млн. CZK в полза на DP Ústí;
е)
заем в размер на 3,5 млн. CZK в полза на DP Chomutov;
ж)
възлагане на експлоатацията на броячите за паркинг на DP Děčín;
з)
отдаване на превозни средства под наем на DP Teplice (допълнителни превозни средства, считано от 2006 г.);
и)
компенсации за обществена услуга, предоставени на определени транспортни предприятия за извършването на регионални автобусни услуги за 2004 г.;
й)
гаранция за DP Ústí на стойност 30 млн. CZK;
к)
гаранция за DP Chomutov на стойност 5,2 млн. CZK;
л)
субсидия за DP Most в размер на 245 000 CZK;
м)
отдаване на автогара под наем на DP Děčín;
н)
субсидия за DP Teplice в размер на 13,7 млн. CZK;
о)
отдаване на превозни средства под наем на DP Teplice, считано от 2003 г.;
п)
субсидия за DP Most в размер на 455 000 CZK.
(43)
Що се отнася до мерките, посочени в съображение 42, букви и) - о), в решението за откриване Комисията констатира, че тези мерки са на основата на договори, сключени преди 1 май 2004 г., т.е. преди присъединяването на Чешката република към Съюза. По тази причина Комисията заключи, че тя няма компетенциите да оценява посочените мерки. Освен това Комисията установи, че мерките, посочени в съображение 42, буква п), са били предоставени в рамките на съществуваща схема за помощ.
(44)
Що се отнася до мярката, посочена в съображение 42, буква е), Комисията заключи, че заемът в размер на 3,5 млн. CZK в полза на DP Chomutov не представлява държавна помощ.
(45)
Аналогично, що се отнася до мярката, посочена в съображение 42, буква ж), Комисията заключи, че което и да било евентуално предимство, свързано с експлоатацията на броячи за паркинг от страна на DP Děčín не може да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, тъй като тази мярка отговаря на условията за помощ de minimis в съответствие с Регламент (ЕО) № 69/2001 на Комисията (21).
(46)
По отношение на мярката, посочена в съображение 42, буква з), Комисията стигна до заключението, че няма компетенцията да оценява отдаването на тролейбуси под наем от община Teplice на DP Teplice на база на първоначалния договор от 10 декември 2003 г. Тъй като обаче въпросният договор за отдаване под наем е бил изменян два пъти - на 5 май 2006 г. и на 18 октомври 2006 г. - за да бъде включено отдаването на допълнителни тролейбуси под наем, Комисията би могла да оцени отдаването под наем в съответствие с тези изменения. В решението за откриване Комисията обясни, че, тъй като въпросните превозни средства са използвани единствено за изпълнението на задълженията за обществена услуга, всички разходи в резултат на договора за отдаване под наем следва да се считат за част от компенсацията за обществена услуга. Както обаче е посочено в съображение 27, това отдаване на тролейбуси под наем е било свързано единствено с общинския обществен транспорт в рамките на община Teplice и по тази причина въпросните мерки не са свързани с компенсациите за обществена услуга за регионалния автобусен превоз, предоставени от окръг Ústí, и определено са отделни от тях и следователно не са свързани с анализираните в настоящото решение мерки.
(47)
Що се отнася до компенсациите за обществена услуга, предоставени на определени превозвачи за различни периоди, които са посочени в съображение 42, букви а), б) и в), в решението за откриване Комисията разгледа дали въпросните мерки представляват държавна помощ в съответствие с условията, определени от Съда в решението по дело Altmark (22). Тъй като Комисията изрази съмнения дали второто, третото и четвъртото условия по дело Altmark са изпълнени, тя стигна до заключението, че не може да се изключи, че компенсациите представляват държавна помощ по смисъла на Договора.
(48)
По отношение на мерките, посочени в съображение 42, букви г) и д), Комисията анализира дали гаранциите и увеличението на собствения капитал за DP Ústí представлява държавна помощ и по-специално дали могат да бъдат счетени за съответстващи на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика („ПИУПИ“). В решението за откриване Комисията заключи, че не може да се изключи, че тези мерки не отговарят на ПИУПИ, и по тази причина те могат да представляват държавна помощ по смисъла на Договора.
(49)
След това Комисията провери дали мерките, изброени в съображение 42, букви а) - д), могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар.
(50)
Що се отнася до компенсациите за обществена услуга, посочени в съображение 42, букви а), б) и в), Комисията заяви, че към момента на приемане на решението за откриване не може категорично да определи, дали размерът на компенсацията не надвишава необходимата сума за покриване на разходите, които са направени при изпълнението на задълженията за обществена услуга, като се вземат предвид съответните постъпления и разумна печалба за изпълнението на тези задължения.
(51)
По-специално Комисията изрази съмнения относно понятието непредвидими разходи и използваната методика за тяхното изчисляване, особено като се има предвид, че вследствие на това са извършени плащания, надвишаващи очаквания таван на възнаграждението за DP Teplice и DP Ústí през 2005 г. и 2006 г. Освен това Комисията изрази съмнения относно приложената методика за проверка дали очакваното от превозвачите ценово равнище отговаря на специфичните особености на предоставяните услуги. В това отношение Комисията също изрази съмнения дали в цените е била включена печалба, която може да се счита за разумна.
(52)
С оглед на горното Комисията заключи, че има съмнения дали компенсациите за обществена услуга са съвместими с Договора. Комисията поиска допълнителна информация, по-специално по отношение на използваната методика за изчисляване на компенсациите (що се отнася до установяването на равнището на очакваните цени, изчисляването на разумна печалба и понятието „непредвидими разходи“).
(53)
По отношение на мерките, посочени в съображение 42, букви г) и д), в решението за откриване Комисията обясни, че чешките органи не са ѝ предоставили достатъчно информация, за да може да заключи дали увеличението на капитала и двете гаранции са били необходими и пропорционални за постигането на цел от общ интерес и поради това не са довели до ненужно нарушаване на конкуренцията. Следователно Комисията изрази съмнения дали тези мерки могат да се считат за съвместими с Договора.
4. МНЕНИЯ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(54)
Заедно със своя отговор на решението за откриване чешките органи представиха следните три документа: декларация от окръг the Ústí, декларация от община Teplice и декларация от DP Ústí (един от получателите на предполагаемата помощ). Те използваха възможността също така да коригират информацията, предоставена в таблици 1, 3, 6 и 7 от решението за откриване. Грешките в тези таблици са били резултат от невключването на някои услуги за превоз и неправилното преписване на данните. Коригираните данни са представени в настоящото решение в таблици 1, 3, 6 и 8 по-горе.
4.1. МНЕНИЯ ОТНОСНО НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ ПРИ КОМПЕНСАЦИИТЕ ЗА ОБЩЕСТВЕНА УСЛУГА
(55)
Според чешките органи компенсациите за обществена услуга, предоставени от окрът Ústí на регионалните превозвачи, посочени в съображение 42, букви а), б) и в), отговарят на четирите критерия по делото Altmark и следователно не представляват държавна помощ.
(56)
Що се отнася до първото условие по дело Altmark, чешките органи заявиха, че още в решението за откриване Комисията е стигнала до заключението, че това условие е било изпълнено при всички разглеждани договори за обществена услуга.
(57)
Що се отнася до второто условие по дело Altmark, чешките органи обясниха, че по всички разглеждани договори за обществена услуга окръг Ústí е покривал доказуемата загуба на превозвачите, изчислена като разликата между а) разходите по услугата за превоз, свързани с договора за обществена услуга и б) получените от превозвача приходи. Разходите по услугите за превоз са включвали i) разходите на превозвача, които са били на нивото на разходите на типично предприятие; както и ii) разумна печалба. Тези критерии са били определени предварително, по един прозрачен и обективен начин, като максималното ниво на компенсацията е било ограничено от самото начало въз основа на експертно становище. Регионалните органи са имали право също така да проверяват дали използваните за тези оценки данни са точни и дали отговарят на положението на въпросния конкретен превозвач.
(58)
Що се отнася до различните цени на километър, използвани при всеки от превозвачите, във връзка с които в решението за откриване Комисията изрази съмнения, чешките органи отговориха, че тези цени са били свързани с разходите на различните автобусни превозвачи, със съответната линия и с времето на обслужване, както и с други специфични особености на отделните линии. Като допълнителен аргумент чешките органи представиха резултати от стандартни дългосрочни концесии, в които предложената цена варира между 25,48 CZK/km в селските райони и 45,79 CZK/km в крайградските райони.
(59)
Следователно чешките органи вярват, че второто условие по дело Altmark е било изпълнено по отношение на всички договори за обществена услуга.
(60)
Що се отнася до третото условие по дело Altmark, чешките органи напомниха, че в сключените от окръг Ústí договори за обществена услуга е била включена предварителна обективна оценка на доказуемата загуба. Според раздел 19б, параграф 3 от Закона за автомобилните превози окръгът трябва да възстанови доказуемата загуба до размер, ненадвишаващ тази оценка, завишена само с непредвидимите разходи. Следователно, ако размерът на действителните загуби за въпросния период е по-висок от предварителната оценка, окръг Ústí възстановява загуби само до размера на оценката, с изключение на непредвидимите разходи.
(61)
В това отношение чешките органи отбелязаха, че нито един превозвач не е получил компенсация за своите основни услуги за превоз, която да е по-висока от равнището на предварителната обективна оценка на доказуемата загуба, която е включена в договорите за обществена услуга за 2005 г. и 2006 г. Освен това през 2006 г. трите превозвача, обслужващи пет района в окръг Ústí, са претърпели икономическа загуба. От представените от чешките органи документи е видно, че тези три превозвача са се опитали да получат допълнителни компенсации от окръг Ústí. Окръг Ústí обаче не е предоставил никаква допълнителна компенсация и по този начин е принудил въпросните превозвачи сами да носят своите бизнес рискове. Чешките органи освен това отбелязаха, че превозвачът не може едностранно да реши да преустанови предоставянето на услуги за превоз по някои линии или да оказва влияние върху обхвата и честотата на предлаганата услуга. Ако превозвачът не осигури основната услуга за превоз, предвидена в съответния му договор, окръг Ústí би имал право да наложи глоби съгласно договора.
(62)
Чешките органи признаха обаче, че в Закона за автомобилните превози не е предвидено по-подробно определение на „непредвидими разходи“ и че тълкуването на това понятие е оставено на отделните доставчици на услугите за превоз. Понятието непредвидими разходи е обяснено по-подробно в договорите за обществена услуга, сключвани от окръг Ústí с отделните превозвачи. Непредвидимите разходи се отнасят за случаи, които не зависят от ръководството на дружествата, като природни бедствия, ценови интервенции от страна на държавата, промени в акцизите, ДДС и др. Чешките органи са предоставили на Комисията съответните извлечения от договорите за обществена услуга.
(63)
Накрая, що се отнася до четвъртото условие по дело Altmark, обосновката на чешките органи по всяка от трите мерки за изплащане на компенсация за обществена услуга беше малко по-различна и ще бъде представена отделно.
(64)
Във връзка с договорите за обществена услуга за 2005 г. и 2006 г. (мярката, която се има предвид в съображение 42, буква а), чешките органи заявиха, че, на база на съпоставянето на цените на услугите за превоз в окръг Ústí през 2005 г. и тези, предложени във връзка с търговете за възлагане на концесии през 2007 г. и по-нататък, следва да се счита, че въпросните договори отговарят на това условие. Предвид факта, че търговете за възлагане на концесии през 2007 г. са били прозрачни, открити и недискриминационни, цените, предложени по повод на тези търгове, са били пазарните цени, като цената на услугата за превоз е включвала само разходите на типичен рационален превозвач и разумна печалба. Анализът на ценовите разлики показва, че средната цена на услугите за превоз е била 30,60 CZK/km през 2005 г. и 30,24 CZK/km през 2007 г. През 2005 г. цената на регионалните услуги за превоз е варирала между 21,50 CZK/km и 37,16 CZK/km. През 2007 г., след приключването на процедурите за подбор по възлагане на дългосрочни концесии, цените са варирали между 25,48 CZK/km и 45,79 CZK/km. Чешките органи твърдят, че от това съпоставяне следва, че цената не се е различавала съществено и че ценовите разлики между различните райони през 2007 г. са били дори по-големи, отколкото през 2005 г. От същия анализ е видно, че печалбите също не са се различавали съществено между договорите за 2005 г. и 2007 г. Следователно трябва да се счита, че печалбите, генерирани от превозвачите през разглеждания период, отговарят на четвъртото условие по делото Altmark.
(65)
Освен това чешките органи представиха експертно становище на професори от Пражкия технически университет (České vysoké učení technické v Praze), което показва, че разходите на доставчиците на услуги са били такива на благоразумни оператори. Единствените изключения са били жалбоподателят DPÚK, чиято цена на услугите за превоз е била несъразмерно висока, и два местни превозвача, чиято цена е била сметната за твърде ниска.
(66)
Що се отнася до договорите за периода 9 септември 2006 г. - 2 юни 2007 г. (мярката, която се има предвид в съображение 42, буква б) и от 9 септември 2006 г. до 31 декември 2006 г. (мярката, която се има предвид в съображение 42, буква в), чешките органи заявиха, че окръг Ústí е определил точно обхвата на изискваните услуги и е предоставил на заинтересованите превозвачи съответните оценки за приходите на база на данни за минали периоди. Превозвачът е трябвало да представи експертно становище. Следователно експертното становище на избрания превозвач е обвързващо за целия период на договора. Това означава, че единственият критерий за вземане на решението е била предложената от заинтересованите превозвачи цена.
(67)
Във връзка с компенсациите за обществена услуга за извършване на автобусни превози от 9 септември 2006 г. до 2 юни 2007 г. (мярката, която се има предвид в съображение 42, буква б), чешките органи заявиха, че договорите за обществена услуга, въз основа на които са платени тези компенсации, са били сключени на база на открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура. Фактът, че в крайна сметка е трябвало да бъде избран класираният втори участник в търга, тъй като победителят в търговете е отказал да предоставя изискваните услуги, не опорочава открития, прозрачен и безусловен характер на тръжната процедура.
(68)
Предложената цена в първия кръг на подбора е била цената, получена по обективен начин чрез процедурата за подбор, и следователно тази цена отговаря на третото и четвъртото условия по дело Altmark, тъй като с нея се гарантира, че доставчикът на услуги няма да има печалби от извършването на услугата, които да са по-големи от необходимото. Договорите по мярката, която се има предвид в съображение 42, буква б), са били сключени за преходен период от девет месеца по отношение на девет от петнадесетте района в окръг Ústí.
(69)
Ако Комисията счете, че първата част от четвъртото условие по дело Altmark не е изпълнена по отношение на мярката, която се има предвид в съображение 42, буква б), чешките органи твърдят, че втората част на условието по дело Altmark трябва да се счита за изпълнена, тъй като подборът на доставчик на услугата е извършен в съответствие с анализа на разходите на типичен доставчик на услуги, който реализира разумна печалба.
(70)
Следва също така да се отбележи, че по отношение на компенсациите за обществена услуга, предоставени чрез преки преговори от окръг Ústí за автобусни превози през периода от 9 септември 2006 г. до 31 декември 2006 г. (мярката, която се има предвид в съображение 42, буква в)), чешките органи обясниха, че окръг Ústí, доколкото е било възможно, е обезпечил обществените услуги за превоз в петте района, в които не е имало класиран на второ място участник в търга, да бъдат предложени на възможно най-ниската цена. Организиран е бил втори кръг за възлагане на концесия, за да бъдат обезпечени основните обществени услуги за превоз, докато стане възможно организирането на стандартен (неускорен) подбор за възлагане на концесия. Обявлението на втория кръг за възлагане на концесия е било публикувано на 16 август 2006 г. в няколко важни чешки всекидневника (23). Чешките органи представиха документация по втория кръг за възлагане на концесия. Тъй като въпросните договори е трябвало да бъдат сключени в срок от две седмици поради неочакваното оттегляне на ČSAD Česká Lípa и като се има предвид, че всички концесии са щели да бъдат предоставени за временен срок от по-малко от четири месеца, в процедурата за подбор по възлагане на концесия окръг Ústí е включил параметър за подбор, според който спечелилият превозвач е длъжен да осигури започването на услугите за превоз, считано от 9 септември 2006 г., т.е. в срок от две седмици от обявяването на процедурата за подбор по възлагане на концесия.
(71)
Тъй като обаче не е било възможно да бъдат сключени договори въз основа на втория кръг по възлагане на концесията поради получената само една оферта за шестте района (24), окръг Ústí е сключил договори направо с превозвачите, които са били на разположение. Според чешките органи не е имало време да бъде организирана трета процедура по възлагане на концесия поради извънредните обстоятелства, свързани със сключването на тези договори, и същите времеви ограничения не са дали възможност за осигуряване на експертно становище. Чешките органи допълнително подчертаха, че при всички случаи цената на услугата за превоз не се е различавала съществено от цената, която е била получена при първия и при втория кръг за възлагане на концесия. Разликата в стойността от около 7 % е можело да се счита за стандартна с оглед на факта, че временното разпределение на човешките и капиталовите ресурси за периода от 4 месеца е по-скъпо, отколкото за по-дълъг период.
4.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ГАРАНЦИИТЕ И УВЕЛИЧЕНИЕТО НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ В ПОЛЗА НА DP ÚSTÍ
4.2.1. Гаранции
(72)
Що се отнася до гаранциите в размер на 5 млн. CZK и 35 млн. CZK, предоставени от община Ústí nad Labem за обезпечаване на банкови заеми, получени от DP Ústí, чешките органи заявиха, че DP Ústí е било в състояние да получи заемите и без гаранциите. Чешките органи отбелязват, че DP Ústí е получило заем в размер на 40 млн. CZK през 2007 г. за приключване на изграждането на тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov и за закупуването на два автобуса. Този заем е бил предоставен от Komerční banka, a.s., т.е. същата финансова институция, предоставила двата заема на DP Ústí през 2004 г. и 2005 г., за които община Ústí nad Labem е дала оспорваните гаранции. Обезпечението за заема в размер на 40 млн. CZK са били активи на DP Ústí. Заемодателят е бил избран на база на открит търг, в резултат на който е подбрана най-добрата оферта, без да се прави разлика между различните варианти на обезпечаване на заема, т.е. с гаранция, предоставена от община Ústí nad Labem, или с гаранция под формата на активи на дружеството. Според чешките органи това показва, че условията по заема от 2007 г. не са зависели от формата на обезпечението и че DP Ústí е можело да получи заема при същите условия дори и без гаранцията. Чешките органи твърдят, че случаят е бил такъв също така за двата заема от 2004 г. и 2005 г. и че следователно гаранцията не е предоставила каквото и да било икономическо предимство на DP Ústí.
(73)
При всички случаи не е било възможно средствата, получени от заемите, да бъдат използвани за други цели, различни от изграждането на тролейбусната линия. Окръг Ústí е район с влошено състояние на околната среда и с проекта се е целяло да се подобри това положение в окръга. Ако на DP Ústí не е бил предоставен банков заем, DP Ústí е щяло да бъде задължено да продължи да предоставя своите автобусни услуги за превоз. Според чешките органи чрез тази мярка действително е било дадено предимство на опазването на околната среда пред по-високите разходи, свързани с изграждането на тролейбусна линия, и следователно следва да се счита за съвместима с договора.
4.2.2. Увеличение на собствения капитал на DP Ústí
(74)
Чешките органи обясниха, че средствата от увеличението на собствения капитал със 160 млн. CZK изцяло са били предназначени за финансиране на изграждането на тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov. Те са държани в отделна сметка на DP Ústí, от която са извършвани плащания за тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov.
(75)
Тази линия представлява съставна част от инфраструктурата на градския обществен транспорт в община Ústí nad Labem, състоящ се от екологичен тролейбусен транспорт с голям капацитет, изграждан в общината от 1984 г. и поетапно въвеждан в експлоатация от 1988 г. Строителството на линията представлява последният етап от изграждането на системата, чието приключване ще свърже голяма част от общината от десния бряг с основната мрежа на тролейбусния транспорт. Това разширение на системата е било планирано още през 1996 г.
(76)
Според чешките органи инвестицията ще доведе до значително подобряване на състоянието на околната среда в общината, главно до намаляване на замърсяването на въздуха в района на десния бряг на града, намаляване на нивата на шум от транспорта по засегнатите линии чрез използването на тролейбуси вместо автобуси (преди всичко при експлоатация през нощта), намаляване на емисиите по засегнатите линии и намаляване на риска от фотохимичен смог в района на Střekov.
(77)
Аналогично чешките органи заявиха, че увеличението на капитала е в съответствие с изключението, предвидено в член 3, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 1107/70 на Съвета (25). Чешките органи твърдят, че условията за прилагането на член 3, параграф 1, буква б) са изпълнени, тъй като i) с изграждането на тролейбусната мрежа се цели координиране и оптимизиране на транспорта; ii) се касае за инфраструктурни разходи, които други превозвачи, използващи други видове автомобилен транспорт, не се налага да правят; както и iii) няма друга, не толкова утежняваща от финансова гледна точка алтернатива за постигането на общата цел на политиката (т.е. координация на транспорта и намаляване на емисиите на CO2).
4.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДОПЪЛНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ, ПРЕДОСТАВЕНИ НА DP ÚSTÍ И DP TEPLICE
(78)
През 2005 г. DP Ústí е получило две допълнителни компенсации в размер на 4 591 200 CZK и 7 335 000 CZK във връзка с неговите задължения за обществена услуга. Чешките органи обаче поясниха, че тези компенсации, предоставени от община Ústí nad Labem, са били свързани единствено с общинския транспорт в рамките на тази община и не са имали връзка с предоставяните от окръг Ústí компенсации за регионален транспорт, които са предмет на решението за откриване.
(79)
Що се отнася до мерките, предоставени на DP Teplice, чешките органи поясниха, че предоставените от община Teplice компенсации, както и отдаването на превозни средства под наем, са били свързани единствено със задължението за обществена услуга, насочена към транспорта в рамките на тази община. Следователно те не са били свързани с предоставяните от окръг Ústí компенсации за регионален транспорт, които са предмет на решението за откриване. Във всеки случай, вследствие на осъщественото от DP Teplice отделяне на сметката, не е имало никакъв риск с тези компенсации по някакъв начин да се извършва кръстосано субсидиране на регионални транспортни дейности на DP Teplice. Следва също така да се отбележи, че, по самата си същност тролейбусите не могат да се използват извън тролейбусните линии в рамките на община Teplice за предоставяне на регионални услуги за превоз.
5. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(80)
DPÚK беше единствената заинтересована страна, представила мнения в отговор на решението за откриване.
(81)
DPÚK представи общи мнения по нормативната уредба за компенсации по задължения за обществена услуга в сектора на регионалните автобусни услуги в Чешката република. DPÚK твърди, че в Чешката република не е осъществено либерализиране на сектора на обществения транспорт. Според DPÚK, това е означавало, че задълженията на превозвачите са били ясно определени в административните решения за предоставянето на лицензи на превозвачите, тъй като чешкото законодателство се базира на система от „задължения за обществени услуги“ по смисъла на член 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, а не на „договори за обществена услуга“ по смисъла на член 14 от същия регламент. DPÚK твърди, че направената в решението за откриване оценка на компенсациите за обществена услуга е била повлияна от неправилно тълкуване на приложимата нормативна уредба. Дружеството твърди също така, че решението по дело Altmark не може да бъде приложено в настоящия случай, тъй като това решение се отнася до система, основана на договори за обществена услуга, а не на задължения за обществена услуга, както е в настоящия случай.
(82)
На тази база DPÚK заяви, че задълженията за обществена услуга и размерът на компенсацията не може да са обект на преговори между регионалните органи и превозвачите. Те не могат да бъдат обект на конкуренция между превозвачите, тъй като това е невъзможно в система, основана на задължения за обществена услуга, а компенсацията не представлява цена по договор за предоставени услуги за превоз, а загуба, която се дължи на изпълнението на съответните задължения в резултат на прилагането на нормативните разпоредби, не зависи от волята на превозвача и на органите и следователно не може да бъде договаряна. Освен това DPÚK заяви, че окръг Ústí е нарушил съществуващото законодателство, като е сключил договори за обществена услуга с превозвачи, подбрани на база на квази тръжни процедури. DPÚK заяви, че тези опити за прилагане на принципи на конкуренция противоречат на системата, основана на задължения за обществена услуга, и следователно са неправомерни. Според DPÚK новите подбрани превозвачи неправомерно са получили лицензи и компенсации за обществена услуга, тъй като DPÚK притежава първичните лицензи за същите автобусни линии. Подходът на органите от окръг Ústí е бил мотивиран от нежеланието им да платят на заварените превозвачи компенсациите, на които последните имат право в съответствие със закона, като заварените превозвачи, които не са пожелали да приемат по-ниски експлоатационни субсидии, са третирани грубо и чрез неправомерни псевдо търгове са заменени с нови превозвачи. DPÚK поиска това положение да бъде поправено, като му бъде дадена възможност да поеме автобусите и служителите от настоящите неправомерно подбрани превозвачи и да възобнови изпълнението на първоначално наложените задължения за обществена услуга, които е трябвало да приключат едва през 2011 г. Освен това DPÚK заяви, че данните за периода 2006-2008 г. са доказали неговото твърдение, че окончателните разходи за осигуряване на регионални автобусни услуги от новите превозвачи са щели да бъдат по-високи.
(83)
Накрая, DPÚK отбеляза, че подбраните нови превозвачи в много случаи са общински автобусни превозвачи, притежавани и субсидирани от съответните общини, така че налице е нелоялна конкуренция между тези превозвачи и превозвачите на пазара на регионалните пътнически превози. DPÚK заяви, че не е приемливо местните автобусни превозвачи да имат право да обслужват регионални линии извън границите на тяхната община.
(84)
Що се отнася до гаранцията и увеличението на собствения капитал, предоставени от община Ústí nad Labem, DPÚK заяви, че е предложило на органите значително по-евтина услуга като алтернатива за екологосъобразен местен превоз по линията Ústí nad Labem - Střekov (базирана на автобуси със СПГ (сгъстен природен газ) вместо тролейбусите на DP Ústí), но че тази алтернатива е била отхвърлена.
(85)
Що се отнася до мерките, които според решението за откриване са били предоставени преди присъединяването на Чешката република към Съюза, DPÚK заяви, че всички те оказват дълготрайно въздействие, което продължава дълго след датата на присъединяване.
(86)
Що се отнася до оценката на Комисията по прехвърляне на експлоатацията на броячите за паркинг на DP Děčín, DPÚK заяви, че анализът в решението за откриване е неправилен, тъй като прагът за помощ de minimis не се прилага за сектора на обществения транспорт.
(87)
DPÚK не представи мнение относно понятието „непредвидими разходи“. Също така то не представи мнение относно факта, че предварителното определяне на максимална цена за компенсацията въз основа на национален статистически анализ би могло да гарантира липсата на свръхкомпенсиране на превозвачите.
6. МНЕНИЯ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНАТА СТРАНА
(88)
Чешките органи не се съгласиха с тълкуването на нормативната уредба за компенсациите за задължения за обществена услуга в сектора на регионалните автобусни услуги в Чешката република, описано в представеното мнение на DPÚK. Чешките органи отхвърлиха също така твърдението на DPÚK, че обществените услуги за превоз все още не са либерализирани в Чешката република.
(89)
Чешките органи заявиха, че националната нормативна уредба включва две възможности за организиране на обществените автобусни превози по режима на задължения за обществена услуга: i) въз основа на договор за обществена услуга в съответствие с раздел 19 от Закона за автомобилните превози и член 14 от Регламент (ЕИО) № 1191/69; и ii) въз основа на решение за едностранно налагане на задължение за обществена услуга. Вторият вариант обаче се използва само в редки случаи. В окръг Ústí всички дейности, свързани с регионалните обществени автобусни превози, понастоящем се базират на договори, сключвани след открити, прозрачни и недискриминационни тръжни процедури. Чешките органи заявиха, че, въпреки някои разлики в използваните термини, договорите за обществена услуга отговарят на договорите за обществена услуга по смисъла на Регламент (ЕИО) № 1191/69. Това е видно от формулировката в Закона за автомобилните превози, както и от неговото тълкуване в различни решения на съответните органи.
(90)
Чешките органи поясниха също така, че лицензът за извършване на услуги за автобусен превоз представлява разрешение, даващо възможност на превозвача да предоставя услуги за автобусен превоз по отделни линии, а не възлагане на задължение за обществена услуга. Такива задължения са възлагани на превозвачите посредством договори за обществена услуга между дадения превозвач и съответния орган (в настоящия случай окръг Ústí). Възможно е било да има повече от един превозвач с лиценз за дадена автобусна линия, но компенсацията за обществена услуга е предоставяна само на превозвача, който е сключил договор за тази линия с регионалните органи или на когото е било наложено задължението с решение на органите. Освен това лицензът не би могъл да представлява решение за налагане на задължения за обществена услуга по смисъла на член 1 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, тъй като при него не се предвижда предоставянето на компенсация срещу финансовата тежест в резултат на задължението, както се изисква по член 6 от същия регламент.
(91)
Чешките органи посочиха също така, че компенсациите, които са платени въз основа на договори за обществена услуга, са отговаряли на критериите по дело Altmark и поради тази причина не са били нотифицирани пред Комисията.
(92)
Чешките органи заявиха, че, поради откритите, прозрачни и недискриминационни процедури за подбор, услугите за автобусен превоз в рамките на задължението за обществена услуга в окръг Ústí Region са били предоставяни на цени, които са били много по-изгодни от преди. Това е довело до по-ефективно използване на ресурсите на окръг Ústí, отколкото ако е трябвало да плаща компенсация за загуби, едностранно изисквана от DPÚK.
(93)
Що се отнася до аргументите на DPÚK по отношение на гаранцията и увеличението на собствения капитал, предоставени от община Ústí nad Labem, чешките органи поясниха, че в тази община е имало съществуваща тролейбусна мрежа и че тези мерки са били използвани за свързването на две съществуващи големи тролейбусни мрежи. Следователно новите тролейбусни линии само допълват съществуващата тролейбусна мрежа, която е пускана в експлоатация постепенно от 1988 г. насам. Накрая, чешките органи заявиха, че няма официални сведения за каквото и да било формално представяне на алтернативен проект от страна на DPÚK за осигуряване на екологичен транспорт в общината. Проектът, който е приложен към представените документи от DPÚK, е от месец юни 2001 г. и следователно не е бил от значение по времето на оценяваните мерки.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(94)
Според член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(95)
Следователно за определянето на дадена мярка като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора трябва да са изпълнени следните кумулативни условия: i) мярката трябва да може да бъде приписана на държавата и да е финансирана с държавни ресурси; ii) трябва да предоставя предимство на получателя; iii) това предимство трябва да бъде селективно; както и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да е в състояние да засегне търговията между държавите членки.
(96)
Комисията ще провери дали е било изпълнено всяко едно от тези условия по отношение на следните пет мерки:
а)
компенсации за изпълняване на задължения за обществена услуга, предоставени от окръг Ústí на ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal и Vilém Graupner за предоставянето на регионални услуги за превоз през 2005 г. и 2006 г.;
б)
компенсации за изпълняване на задължения за обществена услуга, предоставени от окръг Ústí на Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most и ZDAR, a.s. за предоставянето на регионални услуги за превоз през периода от 9 септември 2006 г. до 2 юни 2007 г.;
в)
компенсации за изпълняване на задължения за обществена услуга, предоставени от окръг Ústí на ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov и DP Mladá Boleslav за предоставянето на регионални услуги за превоз през периода от 9 септември 2006 г. до 31 декември 2006 г.;
г)
гаранции от 23 юли 2004 г. и 11 април 2005 г., предоставени от община Ústí nad Labem в полза на DP Ústí за обезпечаване на заеми на стойност съответно 35 млн. CZK и 5 млн. CZK;
д)
увеличение на собствения капитал на DP Ústí със 160 млн. CZK, предоставено от община Ústí nad Labem през 2006 г.
7.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
7.1.1. Компенсации за изпълняване на задължения за обществена услуга (мерки, посочени в съображение 96, букви а), б) и в))
7.1.1.1. Държавни ресурси
(97)
Компенсациите за обществена услуга за извършването на услуги за превоз са били изплатени на базата на договори, сключени между органите на окръг Ústí и превозвачите, посочени в съображение 96, букви а), б) и в), и са били платени от публичния бюджет на тези органи. Следователно тези компенсации могат да бъдат приписани на държавата и са предоставени чрез държавни ресурси.
7.1.1.2. Икономическо предимство
(98)
От решението по дело Altmark следва, че компенсация, предоставена от държавата или чрез държавни ресурси на предприятия за изпълнението на задължения за обществена услуга, не предоставя предимство на съответните предприятия и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, ако са изпълнени четири кумулативни условия:
а)
получаващото предприятие трябва действително да изпълнява задължения за обществена услуга и въпросните задължения трябва да бъдат ясно определени;
б)
параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по един обективен и прозрачен начин;
в)
компенсацията не може да надвишава необходимото за покриване на всички или на част от разходите, които са направени при изпълнението на задълженията за обществена услуга, като се вземат предвид съответните постъпления и разумна печалба за изпълнението на тези задължения;
г)
когато в даден случай предприятието, на което е възложено изпълнението на задължения за обществена услуга, не е избрано чрез процедура за възлагане на обществена поръчка, която би позволила да се подбере участника, който е в състояние да предостави тези услуги при най-ниски разходи за общността, размерът на необходимата компенсация трябва да бъде определен въз основа на анализ на разходите, които едно типично предприятие - добре управлявано и притежаващо съответните транспортни средства, така че да може да изпълни нужните изисквания на обществената услуга - би направило за изпълнението на тези задължения, като се вземат предвид съответните приходи и разумна печалба за изпълнение на задълженията.
(99)
С цел да бъде изключено наличието на икономическо предимство, когато на предприятията се предоставя компенсация за изпълнението на задължения за обществена услуга, според решението по дело Altmark се изисква и четирите условия да бъдат изпълнени кумулативно.
(100)
Що се отнася до първото условие, задължението за обществена услуга в областта на сухопътния транспорт представлява изискване за осигуряване на услуги за превоз от общ интерес, които даден превозвач, ако е воден от своите собствени търговски интереси, не би поел в същата степен или при същите условия без възнаграждение (26). В тези рамки държавите членки имат голяма свобода да определят задължения за обществена услуга в съответствие с нуждите на крайните потребители. Задачата на Комисията в такива случаи е да гарантира, че свободата на действие се прилага без явна грешка по отношение на определянето на задължението за обществена услуга.
(101)
В решението за откриване Комисията вече отбеляза, че чешките органи са ѝ предоставили договорите, въз основа на които органите на окръг Ústí са уредили с превозвачите извършването на задълженията за обществена услуга. В тези договори е определен обхватът на задължението за обществена услуга за предоставяне на услуги за превоз. По-специално в тези договори са определени линиите, които обслужват автобусните превозвачи, разписанията и обективната оценка на доказуемата загуба. Фактът, че тези линии не могат да бъдат обслужвани при търговски условия, е виден от сравнението между очакваната доказуема загуба и действителната загуба за тези линии, което е представено в таблици 1-9 по-горе. Освен това превозвачите не могат едностранно да решат да преустановят обслужването на непечелившите линии. Те не могат също така да променят обхвата и честотата на услугите по линиите, които обслужват. Следователно в известна степен те носят бизнес риск, произтичащ от факта, че могат да бъдат изправени пред икономическа загуба, ако оперативните им загуби са по-големи от предварително установеното в обективната оценка на доказуемата загуба. Следователно Комисията стига до заключението, че, що се отнася до мерките, посочени в съображение 96, букви а), б) и в), са налице действителни задължения за обществена услуга, които предварително са били ясно определени. По тази причина първото условие по дело Altmark е изпълнено.
(102)
Що се отнася до второто условие по дело Altmark, параметрите, които служат за база за изчисляване на компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по един обективен и прозрачен начин, за да се гарантира, че те не предоставят икономическо предимство, което би могло да постави получаващото предприятие в по-благоприятно положение спрямо конкурентните предприятия. Необходимостта от предварително установяване на параметрите на компенсацията не означава, че компенсацията трябва да бъде изчислена на база на конкретна формула. Важното по-скоро е от самото начало да е ясно как ще се определя компенсацията.
(103)
В решението за откриване Комисията отбеляза, че в съответствие с договорите компенсацията за обществена услуга е била изчислена въз основа на очаквана цена на километър и предвидени приходи. Комисията прие, че тази методика би могла да осигури ex ante изчисляване на компенсацията по един обективен и прозрачен начин. Комисията обаче не получи достатъчно информация относно методиката, която е използвана за определяне на равнището на очакваните цени на километър в този случай и следователно на този етап не може да стигне до заключение дали е било изпълнено второто условие по дело Altmark.
(104)
Впоследствие чешките органи обясниха, че в приложимото чешко законодателство са определени всички параметри, въз основа на които следва да бъдат изчислявани плащанията на компенсации, по-специално разходите за услугите, приходите и разумната печалба. Следователно всеки един договор, сключен между окръг Ústí и превозвача, е съдържал съответните параметри, използвани за изчисляване на обективната оценка на доказуемата загуба. Тази оценка се базира на разликата между а) уговорената в договора цена на километър и б) приходите на превозвача от съответните услуги. Цената на километър е включвала i) разходите за дейностите и ii) разумна печалба.
(105)
Що се отнася до разликите в цената на километър между всеки от превозвачите, чешките органи обясниха, че те отразяват различното положение на всеки превозвач (например разходите на километър естествено се различават в селските и в крайградските райони). Във всеки случай всичките параметри за изчисляване на цените за всеки от превозвачите предварително са били ясно определени в отделните договори. Регионалните органи са имали право също така да проверяват дали използваните за тези оценки данни са точни и дали отговарят на положението на конкретния превозвач.
(106)
Следователно Комисията счита, че параметрите за изчисляване на компенсацията за всеки превозвач са били определени предварително по един обективен и прозрачен начин. Следователно второто условие по дело Altmark е било изпълнено по отношение на мерките, посочени в съображение 96, букви а), б) и в).
(107)
Що се отнася до третото условие по дело Altmark, Комисията отбелязва, че окончателното уреждане и изплащане на компенсацията се извършва едва когато съответният превозвач е предоставил документни доказателства за действително реализираните загуби при изпълнението на услугата. В същото време максималният размер на компенсацията предварително е ограничен от обективна оценка на доказуемата загуба, която е включена в договора.
(108)
Според раздел 19б, параграф 3 от Закона за автомобилните превози обективната оценка на доказуемите загуби представлява предварително определен таван, над който компетентните органи не могат да компенсират действително реализирани загуби (27). Следователно, ако даден превозвач поиска по-висока компенсация за загуби след изпълнението на договора, публичните органи не могат да покрият въпросните загуби. Обратно, ако действителните загуби са по-ниски от очакваните загуби, се обезщетяват само действителните загуби.
(109)
Това е видно от факта, че действителната компенсация, платена на превозвачите, която е посочена в таблица 2, таблица 4, таблица 7 и таблица 9, в много случаи е по-ниска от прогнозните загуби, които са посочени в договора, посочени в графа „Обща доказуема загуба“ в таблица 1, таблица 3, таблица 6 и таблица 8.
(110)
Увеличаване на този таван е възможно само когато бъдат направени непредвидими разходи, какъвто обаче не е бил случаят при нито един от договорите за регионален превоз, които се разглеждат в настоящото решение. Що се отнася до понятието „непредвидими разходи“, във връзка с което Комисията изрази съмнения в своето решение за откриване, това понятие се отнася до разходи, които не зависят от решенията на ръководството на дружествата, като такива, свързани с природни бедствия, ценови интервенции от страна на държавата, промени в акцизите, ДДС и др. За предявяване на претенции за компенсация превозвачите трябва да докажат, че тези разходи действително са били направени при изпълнение на задължения за обществена услуга. Наличието на това изключение от максималната граница на компенсацията обаче не засяга възможността на механизма за компенсиране да гарантира, че в крайна сметка получената от превозвача компенсация не надвишава действителните му загуби.
(111)
Що се отнася до определянето на разумната печалба, което е част от изчисляването на разходите и във връзка с което Комисията също изрази съмнения в решението за откриване, чешките органи демонстрираха, че средната печалба за 2005 г. е била в размер на 1,53 CZK на километър. При средна цена на километър през 2005 г. в размер на 30,60 CZK на километър, средната печалба е била около 5 %, която Комисията счита за разумна печалба. През 2007 г. средната печалба е била в размер на 0,97 CZK на километър, а средната цена на километър е била 30,24 CZK на километър. Следователно средната печалба е била около 3,2 %. Чешките органи не са предоставили данни за средната печалба за 2006 г. Все пак средната печалба за 2006 г. най-вероятно е била в същия диапазон като тази за 2005 г. и 2007 г., тъй като другите съответни числа (като средна цена на километър, възлизаща през 2007 г. на 31,72 CZK, средна доказуема загуба на километър, възлизаща на 17,49 CZK) са останали в същите граници и методиката за изчисляване на разумната печалба е била същата (вж. бележка под линия 9).
(112)
Следователно Комисията стига до заключението, че третото условие по дело Altmark е било изпълнено по отношение на мерките, посочени в съображение 96, букви а), б) и в).
(113)
Накрая, четвъртото условие по дело Altmark изисква доставчикът на обществени услуги да бъде избран чрез процедура за възлагане на обществена поръчка или разходите за предоставянето на тази услуга да са ограничени до разходите на типично, добре управлявано предприятие, на база на съпоставяне.
(114)
Според предоставената от чешките органи информация по отношение на мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), договорните взаимоотношения между окръг Ústí и превозвачите за 2005 г. и 2006 г. са били установени просто чрез удължаване на съществуващите договори, докато договорите за периода 9 септември 2006 г. - 31 декември 2006 г. са били сключени на базата на процедура на договаряне. И при двете процедури други превозвачи не са могли да представят своите оферти за предоставяне на услуги за превоз за въпросния период, като те не представляват процедура за възлагане на обществена поръчка, която би дала възможност за подбор на оферти, отразяващи пазарните условия, както се изисква от първия вариант на четвъртото условие по дело Altmark (28).
(115)
Следователно Комисията трябва да провери дали за въпросните договори е изпълнен вторият вариант на алтернативата, посочена в четвъртото условие по дело Altmark. Според тази алтернатива размерът на компенсацията трябва да бъде определен въз основа на анализ на разходите на типично предприятие, което е добре управлявано и разполага с подходящото оборудване (съпоставяне).
(116)
Чешките органи твърдят, че размерът на компенсацията за превозвачите през 2005 г. и 2006 г. отговаря на разходите на едно типично предприятие, което е добре управлявано и разполага с подходящото оборудване. Те твърдят, че това е доказано чрез сравняване на цените през 2005 г. и 2006 г. с цените, които са получени въз основа на открити и прозрачни тръжни процедури за услуги от 2007 г. нататък. Докато през 2005 г. средната цена е била 30,60 CZK на километър (при средни разходи от 29,06 CZK на километър), средната цена, получена от търговете през 2007 г., е била в размер на 30,24 CZK на километър (средни разходи от 29,22 CZK на километър). Освен това, въпреки че диапазонът на цените на различните превозвачи е бил между 21,50 CZK и 37,16 CZK на километър през 2005 г., тези цени са варирали между 25,48 CZK и 45,79 CZK на километър през 2007 г. Чешките органи твърдят, че, тъй като средното равнище на цената на километър и диапазонът на отделните цени не се различават съществено между 2005 г. и 2007 г., следва да се счита, че цените през 2005 г. отговарят на разходите на типично предприятие, което е добре управлявано и разполага с подходящите транспортни средства. Освен това чешките органи представиха експертно становище, удостоверяващо, че, с изключение на извънредно високите разходи на жалбоподателя, разходите на всички други превозвачи отговарят на разходите на типично предприятие, което е добре управлявано и разполага с подходящи транспортни средства.
(117)
Комисията отбелязва, че с използването на статистическите данни, които са посочени в предходното съображение, се цели да се установи дали цената е била определена в съответствие с разходите на типично предприятие. Както обаче вече беше отбелязано в решението за откриване, използването на статистически данни за разходи от минали периоди не води до заключението, че превозвачите, които са приели да предоставят услугите при равнището на разходите от 2005 г., трябва да се считат за добре управлявани превозвачи. Всъщност определянето на равнището на разходите, каквото е било в миналото, не дава стимул за ефективност в управлението на разходите на превозвачите. От друга страна, ако някой от важните параметри на разходите се промени (като цената на горивото), данните за разходите за минали периоди незабавно стават неизползваеми. Освен това при определянето на предприятията за съпоставянето чешките органи не са приложили никакви обективни критерии, които да са икономически признати като представителни за задоволително управление, и не са базирали анализа си на аналитични коефициенти, които да са представителни за производителността или да са свързани с качеството на доставките (29).
(118)
Що се отнася до мярката, посочена в съображение 96, буква в), чешките органи не са предоставили на Комисията никаква информация, от която да е видно, че размерът на компенсацията за договорите през периода от 9 септември 2006 г. до 31 декември 2006 г. е бил определен въз основа на анализ на разходите на типично предприятие, което е добре управлявано и разполага с подходящо оборудване.
(119)
Следователно, тъй като не са изпълнени всички изисквания на втората алтернатива на четвъртото условие по дело Altmark, Комисията не може да заключи, че размерът на компенсацията в резултат на мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), е бил определен на ниво, гарантиращо, че на никои превозвачи не е предоставено предимство. Следователно Комисията счита, че компенсациите за обществена услуга, които са предоставени в резултат на мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), са предоставили икономическо предимство на регионалните обществени превозвачи, упоменати в същото съображение.
(120)
Що се отнася до мярката, посочена в съображение 96, буква б), договорите за обществена услуга за периода между 9 септември 2006 г. и 2 юни 2007 г. са били сключени на база на тръжна процедура. В рамките на тази тръжна процедура окръг Ústí е бил разделен на петнадесет района, за които превозвачите са можели да подават оферти поотделно. Обявлението за търга е било публикувано на уебсайт, на таблото за обществени обяви на окръг Ústí и в два ежедневника, които излизат в цялата Чешка република. Двадесет и три заинтересовани страни са получили тръжна документация. Критериите за възлагане са били оповестени предварително: подборът е трябвало да бъде направен единствено въз основа на цената, без да се оценяват качествени параметри, а победителят в търга е бил превозвачът, предложил най-ниската цена на километър. Следователно тръжната процедура е била достатъчно добре популяризирана, открита и прозрачна.
(121)
Според чешките органи предложената цена е била в диапазона между 27,57 CZK/km и 43,73 CZK/km. Ако се извади направената от DPÚK оферта, диапазонът на предложената цена би бил между 27,57 CZK/km и 33,5 CZK/km. Превозвачите са предложили цени на километър за районите, които са пожелали да обслужват. ČSAD Česká Lípa е спечелило всичките петнадесет тръжни процедури. Тъй като въпросният превозвач в крайна сметка не е могъл да предостави услугата, окръг Ústí е сключил договори за обществена услуга с участниците в търга, които са били класирани на второ място, в случаите, в които това е било възможно (такъв е бил случаят в девет района). Подборът на класирания втори участник в търга в случай, че спечелилият търга участник не е успял да предостави услугите, не отхвърля констатацията, че избраната в крайна сметка оферта в тези девет района е била подбрана на база на надлежно популяризирана, открита и прозрачна тръжна процедура, в съответствие с първия вариант на четвъртото условие по дело Altmark.
(122)
Следователно Комисията счита, че компенсацията за обществена услуга, предоставена от окръг Ústí в резултат на мярката, посочена в съображение 96, буква б), не предоставя предимство на превозвачите, които са посочени в това съображение, и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тъй като в съответствие с тази разпоредба наличието на държавна помощ се констатира само ако са налице и четирите условия, посочени в съображение 95, няма смисъл мярката, посочена в съображение 96, буква б), да бъде разглеждана по-нататък, тъй като липсва предимство.
7.1.1.3. Селективност
(123)
Предимството, което се предоставя в резултат на мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), е селективно, тъй като само някои предприятия се ползват от тези компенсации.
7.1.1.4. Нарушаване на конкуренцията и ефект върху търговията между държавите членки
(124)
Дадена мярка, предоставена от държавата, се счита, че нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, когато може да подобри конкурентното положение на получателя в сравнение с други предприятия, с които се конкурира (30). Следователно за всички практически цели се допуска, че нарушение на конкуренцията по смисъла на член 107 от Договора е налице, когато държавата предостави финансово предимство на дадено предприятие в либерализиран сектор, в който има конкуренция или би могло да има такава (31).
(125)
Помощта, предоставена на превозвачите на даден пазар или в даден сектор, който все още не е преминал през процес на либерализиране чрез отварянето на пазара за външна конкуренция, не се счита за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1, тъй като тя не засяга търговията между държавите членки. Както е отбелязано в решението по делото Altmark, считано от 1995 г. няколко държави членки започнаха да отварят някои транспортни пазари за конкуренция от предприятия, които са установени в други държави членки, затова редица предприятия вече предлагат своите градски, крайградски или регионални услуги за превоз в държави членки, различни от тяхната държава на произход. Както е обяснено в съображение 14, според чешкото законодателство, което е в сила от 2004 г. насам, регионалните автобусни услуги, предоставяни по договор за обществена услуга, могат да бъдат извършвани от всеки превозвач, който притежава лиценз за определена линия, получил е общо разрешение („koncese“) по Закона за лицензиране на професиите („živnostenský zákon“) за обществени дейности за автобусен превоз и спазва договорено разписание. Както по-нататък е посочено в същото съображение, услугите за регионален автобусен превоз са били напълно либерализирани в окръг Ústi през периода, който е обект на разследване, тъй като всеки един превозвач от друга държава членка, който отговаря на условията за получаване на лиценз, е можел да предоставя услуги за регионален автобусен превоз в Чешката република през периода, който е обект на разследване.
(126)
Следователно всяка една компенсация, която е била предоставена на доставчици на регионални автобусни услуги, следва да се счита за способна да наруши конкуренцията при предоставянето на услуги за пътнически автобусен превоз.
(127)
Освен това предимството, предоставено на предприятие, осъществяващо дейност на пазар, който е отворен за конкуренция, обикновено се счита, че засяга търговията между държавите членки. Всъщност „когато държавната финансова помощ укрепва положението на дадено предприятие спрямо други предприятия, които се конкурират във вътреобщностната търговия, последните трябва да се считат за засегнати от помощта“ (32). По тази причина мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), следва да се считат за способни да засегнат търговията между държавите членки до такава степен, че да окажат отрицателно въздействие върху способността на транспортните предприятия, установени в други държави членки, да предлагат своите услуги в Чешката република, и да укрепят пазарната позиция на получателите на компенсацията за обществена услуга.
7.1.2. Гаранции в полза на DP Ústí (мярка, посочена в съображение 96, буква г)
(128)
DP Ústí е получило гаранции от община Ústí nad Labem за обезпечаване на банкови заеми в размер на 35 млн. CZK и 5 млн. CZK през 2004 г. и 2005 г. Тези заеми са били получени за завършване на изграждането на тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov.
(129)
Тези гаранции биха представлявали помощ, ако предоставят някакво предимство на получателя. В това отношение следва да се спомене Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (33).
(130)
В Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции е посочено, че при определени обстоятелства, които трябва да са налице кумулативно, предоставените от държавата гаранции не могат да се считат за помощ.
(131)
Първо, заемополучателят не трябва да изпитва финансови затруднения. Комисията анализира отчетите на DP Ústí и стигна до заключението, че дружеството не е било в затруднено положение през 2004 г. и 2005 г., т.е. по времето, когато е получило гаранциите.
(132)
Второ, размерът на гаранцията трябва да бъде точно определен към момента на предоставянето ѝ. Това означава, че гаранцията трябва да бъде свързана с конкретна финансова сделка, да се отнася до фиксирана максимална сума и да е с ограничен срок. Комисията отбелязва, че в настоящия случай гаранцията действително е била точно определима, тъй като е била пряко свързана с два банкови заема - 35 млн. CZK и 5 млн. CZK. Освен това въпросните заеми са били получени изрично за финансиране на инфраструктурата на обществения транспорт - изграждането на допълнителната тролейбусна линия в Ústí nad Labem. Гаранциите са били ограничени във времето, тъй като те са били предоставени за периода на погасяване на заема (т.е. до 30 юни 2009 г. за заема в размер на 35 млн. CZK и до 31 март 2010 г. за заема в размер на 5 млн. CZK).
(133)
Трето, като цяло гаранцията не трябва да покрива повече от 80 % от неизплатената част на заема. Макар че неспазването на това изискване не означава, че гаранцията следва да се счита автоматично за държавна помощ (точка 4.4 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции), Комисията все пак трябва да разгледа всички гаранции, които покриват цялата (или почти цялата) финансова сделка, като предоставената от община Ústí nad Labem.
(134)
Комисията отбелязва, че DP Ústí - дъщерно предприятие, притежавано изцяло от община Ústí nad Labem - е генерирало повече от 95 % от своите приходи от изпълнението на своите обществени услуги за общински автобусен и трамваен превоз. Тези обществени услуги са били възложени на DP Ústí от община Ústí nad Labem посредством договор за обществена услуга. Освен това двата заема, които са покрити от гаранциите, са били предназначени единствено за финансиране на изграждането на тролейбусна линия, която да бъде обслужвана в рамките на задълженията за обществена услуга на DP Ústí. Следователно обезпечените заеми са били предназначени изцяло за дейностите по предоставяне на обществени услуги от страна на DP Ústí. Наред с това DP Ústí е дружество, чиято дейност почти изцяло се състои от надлежно възложено задължение за обществена услуга.
(135)
Поради тези причини Комисията счита, че 100 %-ното покритие на гаранциите съответства на точка 3.4 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции.
(136)
Четвърто, за гаранцията следва да бъде платена пазарно ориентирана цена. Действително поемането на риска обикновено трябва да бъде възнаградено с подходяща премия върху гарантираната сума. Когато платената за гаранцията цена е поне толкова висока, колкото съответната референтна премия по гаранции, която може да бъде открита на финансовите пазари, тогава въпросната гаранция не съдържа помощ.
(137)
В настоящия случай гаранционната такса е била в размер на 2,3 %. Предвид факта, че получателят на помощта е малък регионален автобусен превозвач, не е възможно да бъде намерена подходяща референтна премия. Чешките органи обаче представиха доказателства, че към въпросния момент възнаграждението за гаранцията е било определено въз основа на независимо експертно становище и е отразявало стандартните пазарни условия.
(138)
Накрая, заемополучателят, по принцип, трябва да може да получи заем при пазарните условия на финансовите пазари без намесата на държавата. В тази връзка чешките органи представиха оферта за друг заем от същата банка от месец август 2008 г., с която въпросната банка е предложила на DP Ústí заем в размер на 40 млн. CZK с две възможни алтернативни обезпечения: или гаранция от община Ústí nad Labem, или залог върху активите на DP Ústí. Условията на заема са били едни и същи и при двете алтернативи, което също така изрично е потвърдено с писмо от банката. Това показва, че DP Ústí е можело да получи заема при същите условия дори без гаранцията.
(139)
Въпреки че въпросният заем е бил предоставен по-късно от заемите, които са покрити от оценяваните в настоящия случай гаранции, няма никакви индикации, че финансовото положение на DP Ústí се е различавало значително през тези два периода. Според счетоводния баланс на DP Ústí от 31 декември 2004 г. собственият капитал на DP Ústí е бил в размер на 668 млн. CZK, а общите му задължения са били едва 122 млн. CZK (в това число гарантирания заем от 35 млн. CZK). Следователно, с оглед на финансовото му положение, DP Ústí би могло да осигури достатъчно обезпечение дори през периода 2004-2005 г.
(140)
С оглед на горното Комисията счита, че, въпреки че гаранцията е покрила 100 % от заемите, чешките органи са представили достатъчно доказателства, че гаранциите не са осигурили каквото и да било икономическо предимство за DP Ústí. Следователно Комисията стига до заключението, че гаранциите в полза на DP Ústí не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.3. Увеличение на собствения капитал на DP Ústí (мярка, посочена в съображение 96, буква д))
7.1.3.1. Държавни ресурси
(141)
Увеличението на собствения капитал на DP Ústí е било извършено от община Ústí nad Labem. Следователно в тази операция са били включени държавни ресурси.
7.1.3.2. Икономическо предимство
(142)
Що се отнася до увеличението на капитала, чешките органи твърдят, че целта е била да се осигури финансиране за последния етап от строителството на тролейбусната мрежа, която е била в процес на изграждане от 1984 г. насам. Според чешките органи тази допълнителна инвестиция в електрификацията на общинската транспортна мрежа на Ústí nad Labem би подобрила състоянието на околната среда в общината.
(143)
При липсата на доказателства, че DP Ústí е щяло да успее да получи подобно финансиране от други източници или че хипотетичен частен инвеститор също би предоставил подобно увеличение на капитала, следва да се счита, че увеличението на капитала предоставя предимство на DP Ústí.
7.1.3.3. Селективност
(144)
Увеличението на капитала е селективно, тъй като е било предоставено само на едно дружество - DP Ústí.
7.1.3.4. Нарушение на конкуренцията и засягане на търговията между държавите членки
(145)
Дадена мярка, която е предоставена от държавата, се счита, че нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, когато може да подобри конкурентното положение на получателя в сравнение с други предприятия, с които се конкурира. Следователно за всички практически цели нарушение на конкуренцията по смисъла на член 107 от Договора се приема, че е налице, когато държавата предостави финансово предимство на едно предприятие в либерализиран сектор, в който има или би могло да има конкуренция.
(146)
Освен това обикновено се допуска, че предимството, предоставено на предприятие, което осъществява дейност на отворен за конкуренция пазар, засяга търговията между държавите членки. Дори обществената субсидия, предоставена на предприятие, което предоставя само местни или регионални услуги и не предоставя никакви услуги извън своята държава, все пак може да засегне търговията между държавите членки, ако предприятия от други държави членки биха могли да предоставят такива услуги. Следователно, когато един публичен орган предоставя увеличение на капитала на дадено предприятие, извършващо услуги за превоз, благодарение на въпросното увеличение предлагането на тези услуги може да бъде запазено или увеличено и в резултат на това предприятия, установени в други държави членки, да имат по-малък шанс да предоставят своите услуги за превоз на пазара в тази държава членка (34).
(147)
Следователно Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала в полза на DP Ústí би могло да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки.
7.1.3.5. Заключение
(148)
С оглед на горното Комисията стига до заключението, че увеличението на собствения капитал на DP Ústí от община Ústí nad Labem представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.4. Допълнителни компенсации/други мерки, предоставени на DP Ústí и DP Teplice през 2005 г. и 2006 г.
(149)
Както беше обяснено в съображения 26, 27 31, допълнителните компенсации, предоставени на DP Ústí от община Ústí nad Labem, и допълнителните компенсации и трите отдадени под наем тролейбуса, предоставени на DP Teplice от община Teplice, са свързани единствено с общински услуги за обществен превоз в рамките на посочените общини. Затова въпросните мерки не са свързани с разглежданите в решението за откриване и в настоящото решение компенсации за обществена услуга за регионален автобусен превоз, предоставени от окръг Ústí, и определено са отделни от тях.
7.1.5. Възлагане на експлоатацията на броячи за паркинг на DP Děčín
(150)
Въпреки че в решението за откриване Комисията изрично заключва, че евентуалното предимство, свързано с възлагането на експлоатацията на броячи за паркинг на DP Děčín, не може да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, тъй като то отговаря на условията за помощ de minimis в съответствие с Регламент (ЕО) № 69/2001, DPÚK оспори тази констатация, като заяви, че прагът за помощ de minimis не важи за сектора на обществения транспорт.
(151)
В отговор на това твърдение Комисията отбелязва, че експлоатацията на броячи за паркинг не може да се счита за транспортна дейност. Въпреки че DP Děčín е доставчик на пътнически автобусни услуги и осъществява дейност в транспортния сектор, фактът, че то експлоатира броячи за паркинг като вторична дейност, не означава, че експлоатацията на броячи за паркинг следва да се счита за транспортна дейност, която да бъде изключена от прага за помощ de minimis. По тази причина Комисията поддържа своето заключение, че получените от DP Děčín плащания за експлоатацията на броячи за паркинг попада в обхвата на Регламент (ЕО) № 69/2001.
7.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(152)
Член 93 от Договора гласи, че „[с]ъвместими с Договорите са помощите, които отговарят на нуждата от координация на транспорта или които представляват компенсация за изпълнението на някои задължения, които са присъщи на понятието за публична услуга“. Този член представлява lex specialis във връзка с членове 106 и 107 от Договора. Според практиката на Съда (35) помощта за сухопътен транспорт може да бъде обявена за съвместима въз основа на член 93 от Договора само в точно определени случаи, които не засягат общите интереси на Съюза.
(153)
Комисията е стигнала до заключение, че мерките, посочени в съображение 96, букви а), в) и д), представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Що се отнася до съвместимостта на тези мерки с вътрешния пазар, Комисията ще разгледа заедно мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), тъй като и двете се отнасят до компенсация, предоставена от окръг Ústí за изпълняване на задължения за обществена услуга, докато мярката по буква д) касае увеличението на капитала на DP Ústí от община Ústí nad Labem.
7.2.1. Компенсации за изпълняване на задължения за обществена услуга, предоставени за извършването на услуги за превоз (мерки, посочени в съображение 96, букви а) и в))
(154)
Тъй като компенсацията за обществена услуга по мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), е резултат от сключването на договори за обществена услуга между окръг Ústí и избраните превозвачи, а не от едностранното налагане на задължения за обществена услуга, чешките органи не могат да се позовават на освобождаването от изискването за предварително нотифициране пред Комисията, предвидено в член 17, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 1191/69. От решението по дело Combus следва, че понятието „компенсация за обществена услуга“ по смисъла на тази разпоредба трябва да се тълкува в много тесен смисъл (36). Предвиденото в член 17, параграф 2 освобождаване от задължението за нотифициране се отнася единствено до компенсиране на задължения за обществена услуга, които едностранно са наложени на дадено предприятие в съответствие с член 2 от посочения регламент, като компенсацията се изчислява по метода, описан в членове 10-13 от същия регламент (обща процедура за компенсиране), но посоченото освобождаване не се отнася до договори за обществена услуга, определени в член 14 от въпросния регламент. Обратно, компенсацията, платена по договор за обществена услуга, определена в член 14 от Регламент (ЕИО) № 1191/69, и представляваща държавна помощ, е трябвало да бъде нотифицирана пред Комисията преди да бъде предоставена. Неспазването на горното води до обявяването на въпросната компенсация като помощ, която неправомерно е приведена в действие (37).
(155)
Следователно Комисията счита, че разглеждането на съвместимостта на компенсациите за обществени услуги следва да бъде извършено в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007 (38). Според установената съдебна практика нормите, принципите и критериите за преценка на съвместимостта на държавните помощи, които са в сила към момента на приемане на решението на Комисията, по принцип могат да се считат за по-приспособени към конкурентната среда (39). Регламент (ЕИО) № 1191/69 вече не се прилага към услуги за автомобилен пътнически превоз, тъй като е отменен от Регламент (ЕО) № 1370/2007 на 3 декември 2009 г. Следователно всички оценки на съвместимостта на мярката трябва да се извършват въз основа на правилата, които са били в сила към момента на приемане на решението на Комисията относно това дали помощта трябва да бъде възстановена поради нейната несъвместимост с вътрешния пазар (40). В настоящия случай това е Регламент (ЕО) № 1370/2007, който урежда възлагането на договори за обществена услуга в областта на „обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт“.
(156)
Според член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 „[к]омпенсацията за обществени услуги за извършването на услуги за пътнически превоз или за съобразяване с установени чрез общи правила тарифни задължения, която се изплаща в съответствие с настоящия регламент, е съвместима с [вътрешния] пазар. Тази компенсация е освободена от изискването за предварително нотифициране, установено в член [108, параграф 3] от Договора“. Компенсацията за обществени услуги се счита за платена в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007, ако са изпълнени няколко условия. В член 6, параграф 1 от посочения регламент е предвидено, че в случай на пряко възложени договори за обществена услуга компенсацията трябва да съответства на разпоредбите на член 4 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 и на разпоредбите, които са определени в приложението към този регламент, за да се гарантира, че компенсацията не надхвърля необходимото за изпълнението на задължението за обществена услуга.
(157)
Както е обяснено в раздели 2.2 и 2.4, договорите за обществена услуга, които са сключени във връзка с мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), не са били възложени въз основа на търг (41), а са предоставени пряко на въпросните превозвачи. Следователно може да се счита, че компенсацията в резултат на тези договори съответства на Регламент (ЕО) № 1370/2007, а оттам и е съвместима с вътрешния пазар и освободена от задължението за предварително нотифициране пред Комисията, ако въпросната компенсация отговаря на разпоредбите на член 4 от същия регламент и на приложението към него.
(158)
В член 4 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 се установява „задължително съдържание на обществени поръчки за услуги и общи правила“:
а)
с член 4, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1370/2007 се изисква задълженията за извършване на обществени услуги да бъдат ясно определени. Освен това, за да попаднат в обхвата на Регламент (ЕО) № 1370/2007, задълженията за извършване на обществени услуги, определени в съответните договори, трябва да отговарят на определението, посочено в член 2, буква д) от същия регламент (42). Както е отбелязано в съображение 101, договорите, въз основа на които органите от окръг Ústí са уредили изпълнението на задълженията за извършване на обществени услуги с превозвачите, посочени в съображение 96, букви а) и в), определят обхвата на задължението за извършване на обществени услуги за предоставянето на услуги за превоз. Освен това, както е видно от съпоставката на очакваната доказуема загуба и действителната загуба за тези линии, представена в таблици 1-9 по-горе, тези линии не могат да бъдат обслужвани при търговски условия, затова никой оператор, ако отчита своите собствени търговски интереси, не би поел обслужването на линиите или не би го поел в същата степен или при същите условия без възнаграждение. Следователно Комисията счита, че член 4, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1370/2007 е спазен, що се отнася до мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в);
б)
в член 4, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 1370/2007 е предвидено, че параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да бъдат установени предварително по обективен и прозрачен начин, така че да не се допусне свръхкомпенсиране. В оценката си на второто условие по дело Altmark в съображения 102-106 Комисията отбеляза, че всички параметри за изчисляване на цените за всеки от операторите са били ясно определени предварително в отделните договори. Освен това предварително е бил установен максимален размер на компенсацията, като е ограничен съобразно обективна оценка на доказуемата загуба, за да се избегне свръхкомпенсиране. Следователно мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), отговарят на член 4, параграф 1, буква б) от Регламента;
в)
член 4, параграф 1, буква в) и член 4, параграф 2 от Регламента съдържат механизми за разпределение на разходите и приходите. Комисията отбелязва, че икономически обоснованите разходи, които са декларирани от превозвача, са били определени в съответствие с член 4, параграф 1, буква в) и че в договорите за обществени услуги, свързани с посочените в съображение 96, букви а) и в) мерки, е било предвидено, че приходите от продажбата на билети се задържат от оператора. Следователно изискването на член 4, параграф 2 също е изпълнено;
г)
с член 4, параграф 3 от посочения регламент се изисква срокът на договорите за обществени услуги да е ограничен до 10 години за градските и междуградските автобусни превози. Разглежданите договори за обществени услуги обхващат периоди, по-кратки от една година;
д)
в член 4, параграф 6 от същия регламент се съдържа изискване за спазване на определени норми за качество. Всъщност Комисията отбелязва, че изискванията за норми за качество (т.е. задължения за предоставяне на услуги в съответствие с одобрено разписание, за гарантиране на определено ниво на безопасност за пътниците, за публикуване на разписанията и за обозначаване на наименованията на линиите върху автобусите и т.н.) са били определени в приложимото законодателство и надлежно включени в тръжните документи и в договорите за обществени услуги. Следователно член 4, параграф 6 е спазен.
С оглед на посочените наблюдения Комисията стига до заключението, че всички задължителни разпоредби на член 4 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 са били спазени по отношение на договорите за обществени услуги, които са били сключени във връзка с мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в).
(159)
В приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007 е предвидено, че компенсацията не може да надвишава сумата, съответстваща на финансовата сума, включваща следните фактори: разходи, извършени във връзка със задължението за извършване на обществени услуги, минус приходите от билети, минус всякакви положителни финансови резултати, реализирани в рамките на мрежата, експлоатирана съгласно въпросното задължение за извършване на обществени услуги, плюс разумна печалба (точка 2 от приложението). В точка 6 от приложението разумната печалба е определена като „степен на възвръщаемост на капитала, която е нормална за сектора в дадена държава членка и отчита риска, или липсата на риск, на който е изложен операторът на обществени услуги вследствие намесата на обществения орган“.
(160)
Що се отнася до мерките, посочени в съображение 96, букви а) и в), свръхкомпенсирането е било предотвратено чрез ex post проверка на действително извършените разходи и получените приходи. Ако действителните загуби са били по-ниски от обективната оценка на доказуемата загуба, компенсацията за превозвачите е била равна само на сумата на действителните загуби. Ако действителните загуби са били по-високи, компенсацията е била ограничена до размера на предварителната обективна оценка на доказуемата загуба, като е било възможно покриването така също на евентуални непредвидими разходи. При никакви обстоятелства компенсацията не е можела да бъде по-висока от действителните загуби, които са претърпени от превозвача.
(161)
Що се отнася до „разумната печалба“, изчисляването ѝ в съответствие със Закона за автомобилните превози (43) е свързано с необходимостта от инвестиции на автобусните превозвачи в техния подвижен състав. По-специално е определено, че „сумата, която - след данъчно облагане […] - не надвишава 1/8 от цената на автобусите, които се използват обикновено в обществения линеен пътнически транспорт за предоставяне на транспортните услуги чрез изпълнение на задължението за обществена услуга, като се приспада сумата на общата действителна амортизация на тези автобуси и сумата, изразходвана за инвестиции, свързани с осъществяването на обществения линеен пътнически транспорт, при условие че съответният орган е дал одобрението си инвестицията да се включи в изчислението на доказуемата загуба“. Комисията отбелязва, че в настоящия случай разумната печалба, включена в изчислението на обективната оценка на доказуемата загуба, е била около 5 % в разглежданите договори и че такава печалба се счита за разумна за сектора на регионалните автобусни превози в Чешката република (44). Следователно изчислението на разумната печалба в разглежданите договори отговаря на изискванията на точка 6 от приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007.
(162)
В точка 4 от приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007 се изисква разходите и приходите да се изчисляват в съответствие с действащите счетоводни и данъчни правила (точка 4 от посоченото приложение). Освен това, с оглед на прозрачността, счетоводството трябва да бъде отделно (точка 5 от посоченото приложение).
(163)
Чешките органи потвърдиха, че разходите и приходите са били изчислени в съответствие с действащите данъчни и счетоводни правила и че нормативната уредба, приложима за всички оператори от гледна точка на счетоводни стандарти и национални правила за конкуренцията, изисква от предприятията да водят отделни сметки за различните си дейности, следователно изискването за отделяне на счетоводството е било спазено. Чешките органи потвърдиха, че плащанията по договор, извършени към регионалните автобусни превозвачи в окръг Ústí въз основа на договорите за обществена услуга, са били въведени в счетоводството отделно от останалите дейности, извършвани на изцяло търговска база, като по този начин са избегнати всякакви форми на кръстосано субсидиране.
(164)
Накрая, в точка 7 от приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007 се изисква методът на компенсиране да насърчава поддържането или развитието на ефективно управление от страна на превозвача, извършващ обществени услуги, което може да подлежи на обективна оценка. Изисква се също така насърчаване на предоставянето на услуги за пътнически превоз с достатъчно високо качество. В разглежданите договори методът на компенсиране насърчава поддържането на ефективно управление, както и предоставянето на услуги за пътнически превоз с достатъчно високо качество, по-специално защото компенсациите не могат да надвишават обективната оценка на доказуемата загуба. Следователно превозвачите имат стимул да управляват своите дейности ефективно и да предоставят на пътниците достатъчно високо качество, защото, ако операторът генерира допълнителни загуби, надвишаващи обективната оценка на доказуемата загуба, въпросните загуби няма да бъдат компенсирани. Стандартите за качество на предоставяните услуги са гарантирани от изискванията за качество, които са включени в сключените с превозвачите договори за задължения за извършване на обществени услуги. Следователно методът на компенсиране отговаря на точка 7 от приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007.
(165)
С оглед на горното Комисията стига до заключението, че са изпълнени всички изисквания на приложението към Регламент (ЕО) № 1370/2007.
(166)
В резултат на това Комисията счита, че компенсацията, предоставена на определени регионални автобусни превозвачи и посочена в съображение 96, букви а) и в), отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1370/2007. Следователно в съответствие с член 9 от него помощта следва да се счита за съвместима с вътрешния пазар и освободена от изискването за предварително нотифициране.
7.2.2. Увеличение на собствения капитал на DP Ústí (мярка, посочена в съображение 96, буква д))
(167)
Според чешките органи увеличението на собствения капитал на DP Ústí със 160 000 000 CZK, направено от община Ústí nad Labem през 2006 г., е съвместимо с вътрешния пазар като мярка, отговаряща на нуждите от координиране на транспорта в съответствие с член 3, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 1107/70 (45). Според това освобождаване помощта за координиране на транспорта е съвместима с вътрешния пазар, когато „помощта е предоставена на предприятия, които трябва да понесат разходи, свързани с използваната от тях инфраструктура, докато други предприятия не са предмет на подобни тежести. При определяне на размера на така предоставената помощ трябва да се вземат предвид разходите за инфраструктура, които конкурентните видове транспорт не трябва да понасят“.
(168)
Регламент (ЕИО) № 1107/70 е отменен от Регламент (ЕО) № 1370/2007 и по тази причина съвместимостта на помощта за израждането на транспортна инфраструктура сега може да се разглежда направо в съответствие с член 93 от Договора. Комисията счита, че увеличението на капитала, предоставено от община Ústí nad Labem за финансиране на изграждането от DP Ústí на тролейбусен маршрут, представлява координационна дейност по смисъла на споменатата разпоредба, тъй като с нея се цели преминаване на транспортните дейности от един вид към друг.
(169)
В съответствие със своята практика на вземане на решения (46) помощта, предоставена на предприятия за координиране на транспорта, е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 93 от ДФЕС, ако са изпълнени следните условия:
а)
помощта допринася за постигането на цел от общ интерес;
б)
помощта е необходима и пропорционална;
в)
достъпът до въпросната инфраструктура е отворен за всички потребители на недискриминационна база;
г)
помощта не води до нарушения на конкуренцията в ущърб на общия интерес.
7.2.2.1. Цел от общ интерес
(170)
От известно време Съюзът прокарва политика, целяща балансирането между различни видове транспорт, както и повишаването на конкурентоспособността на интермодалния транспорт спрямо автомобилния транспорт. Основната цел на политиката на Съюза в областта на интермодалния транспорт е преминаване от автомобилен към други видове транспорт. В Бялата книга за европейската транспортна политика (47) се насърчава използването на екологосъобразни видове транспорт, за да бъдат превърнати те в конкурентни алтернативи на автомобилния транспорт.
(171)
Комисията напомня, че транспортният сектор е засегнат от отрицателните външни въздействия, тъй като различните видове не заплащат реалната цена, която налагат на обществото. От това следват нарушаване на интермодалната конкуренция и пазарни сривове. Следователно Комисията счита, че може да се наложи държавата да се намеси с координиращи мерки в транспортния сектор.
(172)
Разглежданото увеличение на капитала е било предоставено изцяло за финансиране на изграждането от DP Ústí на тролейбусен маршрут (Ústí nad Labem - Střekov) с цел подобряване на потоците на движение между тези две географски точки и намаляване на замърсяването на околната среда. Следователно с помощта се цели насърчаване на интермодалността и подобряване на нормите за опазване на околната среда в транспортния сектор в окръг Ústí, което съответства на общия интерес на Съюза. Следователно Комисията стига до заключението, че мярката помага за постигането на ясно определена цел от общ интерес.
7.2.2.2. Необходимост и пропорционалност на помощта
(173)
Комисията счита, че мярката е необходима за постигането на целта за прехвърляне на част от транспортната дейност от стандартна автобусна линия към тролейбусна линия, чрез което се насърчава интермодалния и по-екологосъобразен обществен транспорт. В отсъствието на помощ подобно преминаване не би могло да се реализира и транспортът по въпросната линия би продължил да бъде извършван от не толкова екологосъобразния автобусен транспорт.
(174)
Комисията отбелязва, че в мненията си DPÚK твърди, че е предложило на органите значително по-евтина алтернатива за екологосъобразна форма на местен транспорт по линията Ústí nad Labem - Střekov (на база на автобуси със СПГ вместо тролейбусите на DP Ústí) и че тази алтернатива е била отхвърлена. Чешките органи обаче не разполагат с какъвто и да било официален документ, представен от DPÚK във връзка с алтернативен проект за осигуряване на по-екологосъобразен транспорт в общината. Проектът, който е приложен към писмото на DPÚK, е от месец юни 2001 г. и следователно не е бил актуален към момента на оценяваното увеличение на капитала. Освен това чешките органи твърдят, че линията Ústí nad Labem - Střekov е била съставна част на тролейбусната система, която постепенно е изграждана от 1984 г. насам и е в експлоатация от 1988 г.
(175)
Следователно линията Ústí nad Labem - Střekov е била изградена като съставна част от съществуващата тролейбусна система, построена, притежавана и експлоатирана от DP Ústí. Освен това няма категорични доказателства, че към момента на увеличението на капитала е съществувала някаква целесъобразна и достъпна алтернатива. Следователно Комисията счита, че които и да било алтернативни решения за тази конкретна част от мрежата, представени от конкурентни доставчици, не могат да бъдат приети като целесъобразна алтернатива, която е трябвало да бъде взета предвид от община Ústí nad Labem.
(176)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, в миналото Комисията е разрешавала инвестиционна помощ за транспортна инфраструктура с максимален интензитет на помощта от 50 % (48). В последно време, когато държавите членки доказват икономическа нужда от по-висок интензитет на помощта, в надлежно обосновани случаи Комисията е била склонна да приеме подобни по-високи интензитети (49).
(177)
В настоящия случай по мярката, посочена в съображение 96, буква д), е предвиден интензитет на помощта от 89 % в полза на DP Ústí: общите разходи за изграждането на тролейбусната линия са били в размер на около 179,3 млн. CZK, като 160 млн. CZK от тях са били финансирани чрез увеличението на капитала. Въпреки това Комисията счита, че увеличението на капитала е пропорционално за постигането на посочената цел от общ интерес поради следните причини:
-
обратно на помощта под формата на преки безвъзмездни средства, въпросната помощ е била предоставена чрез увеличение на капитала. Това означава, че действителният размер на помощта, която е включена в тази операция, е значително по-нисък от стойността на увеличението на капитала, тъй като община Ústí nad Labem е единственият акционер в DP Ústí както преди, така и след увеличението на капитала. Като акционер, притежаващ 100 % от DP Ústí, община Ústí nad Labem запазва непряката собственост върху тролейбусната линия, която е финансирана с увеличението на капитала, и ще може да се ползва от печалбите от нейната експлоатация или от евентуалната ѝ продажба, тъй като стойността на DP Ústí е щяла да се повиши благодарение на тази инвестиция. Следователно предоставянето на финансиране под формата на увеличение на капитала гарантира, че действителният интензитет на помощта е по-нисък от интензитета при простото съпоставяне на увеличението на капитала и общите разходи по проекта,
-
що се отнася до стимулиращия ефект, предвид размера на инвестицията в този проект, изглежда малко вероятно DP Ústí да успее да извърши тези инвестиции без допълнителен капитал. В това отношение Комисията отбелязва, че изграждането на други, не толкова значими части от тролейбусната мрежа в Ústí nad Labem е било финансирано с други средства (например банкови заеми в размер на 5 млн. CZK и 35 млн. CZK през 2004 г. и 2005 г. или в размер на 40 млн. CZK през 2007 г. - вж. по-горе раздел 7.1.2). Въпреки това тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov е била последната непостроена, но значителна част от тролейбусната мрежа, изграждана в Ústí nad Labem от 1984 г. насам,
-
освен това Комисията отбелязва, че средствата от увеличението на собствения капитал със 160 млн. CZK са предвидени единствено за финансиране на изграждането на тролейбусната линия Ústí nad Labem - Střekov. Средствата от увеличението на капитала са съхранявани в отделна сметка на DP Ústí, от която са извършвани плащания за изграждането на тролейбусната линия. Следователно парите не могат да се използват за евентуално кръстосано субсидиране на транспортната дейност на DP Ústí,
-
накрая, останалата част от разходите за изграждане на тролейбусната линия в размер на 19,3 млн. CZK е била финансирана от собствените средства на DP Ústí. Следователно помощта е била ограничена до минималната необходима сума за покриване на недостига на средства по проекта.
(178)
Следователно Комисията счита, че помощта е пропорционална за постигането на посочената цел от общ интерес.
7.2.2.3. Достъпът до въпросната инфраструктура е отворен за всички потребители на недискриминационна база
(179)
Тъй като тролейбусите са част от обществената транспортна система, използването им ще бъде достъпно за всички пътници на недискриминационна база.
7.2.2.4. Помощта не трябва да води до нарушаване на конкуренцията в ущърб на общия интерес
(180)
Транспортът с тролейбуси изисква определена базова инфраструктура, за да представлява жизнеспособна алтернатива на автомобилния транспорт. Предвид факта, че увеличението на капитала е ограничено до допълнителните разходи, които са необходими за изграждането на тролейбусната линия, и не покрива оперативните разходи на DP Ústí, мярката, посочена в съображение 96, буква д), няма да доведе до нарушаване на конкуренцията спрямо автобусния транспорт в степен, която да е в ущърб на общия интерес.
(181)
Следователно Комисията стига до заключението, че държавната помощ в резултат от тази операция може да се счита за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 93 от Договора.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(182)
С оглед на горното Комисията стига до заключението, че компенсациите, които са предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълнението на задължения за извършване на обществени услуги през периода 9 септември 2006 г. - 2 юни 2007 г., и гаранциите, предоставени от община Ústí nad Labem в полза на DP Ústí за обезпечаване на заеми в размер на 35 млн. CZK и 5 млн. CZK, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(183)
Освен това Комисията стига до заключението, че компенсациите, предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълнението на задължения за извършване на обществени услуги през периода 2005-2006 г., и компенсациите, предоставени от окръг Ústí на определени регионални автобусни превозвачи за изпълнението на задължения за извършване на обществени услуги през периода 9 септември 2006 г. - 31 декември 2006 г., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която е съвместима с вътрешния пазар и освободена от изискването за предварително нотифициране, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора, в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1370/2007.
(184)
Накрая, Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала със 160 млн. CZK от община Ústí nad Labem в полза на DP Ústí представлява държавна помощ, която Чешката република неправомерно е привела в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Държавната помощ в резултат на тази операция обаче може да се счита за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 93 от Договора.
(185)
Следователно Комисията,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Чешката република е привела в действие в полза на ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem - SADO, Petr Frommel - FOBUS, Petr Stejskal - SPORTBUS и Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba под формата на компенсации за обществена услуга за превоз през периода 2005-2006 г., е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007 и следователно с член 93 от Договора.
Държавната помощ, която Чешката република е привела в действие в полза на ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. и Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. под формата на компенсации за обществена услуга за превоз през периода 9 септември 2006 г. - 31 декември 2006 г., е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с Регламент (ЕО) № 1370/2007 и следователно с член 93 от Договора.
Държавната помощ, която Чешката република неправомерно е привела в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора в полза на Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. под формата на увеличение на капитала в размер на 160 млн. CZK, е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 93 от Договора.
Член 2
Мярката, която Чешката република е привела в действие за Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. и ZDAR, a.s. под формата на компенсации за обществена услуга за превоз през периода 9 септември 2006 г. - 2 юни 2007 г. и за Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. под формата на гаранции в размер на 35 млн. CZK и 5 млн. CZK, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 25 юни 2014 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 25. junija 2015
o državni pomoči SA.20350 - (C 17/08) (ex NN 1/06), ki jo je Češka republika izvedla za več regionalnih avtobusnih prevoznikov v regiji Ústí
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4081)
(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/791/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Komisija je z dopisom z dne 14. februarja 2005 prejela pritožbo podjetja Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DPÚK) zoper domnevno državno pomoč, dodeljeno regionalnim avtobusnim prevoznikom v regiji Ústí v Češki republiki. Podjetje DPÚK je delniška družba in izvajalec storitev regionalnega avtobusnega prevoza v regiji Ústí.
(2)
Komisija je 11. maja 2005, 23. januarja 2006, 5. oktobra 2006 in 19. julija 2007 od čeških organov zahtevala informacije.
(3)
Češki organi so odgovorili 22. novembra 2005, 7. aprila 2006, 21. decembra 2006, 17. oktobra 2007 in 25. marca 2008.
(4)
Podjetje DPÚK je predložilo dodatne informacije z dopisoma z dne 21. februarja 2006 in 31. oktobra 2006.
(5)
Komisija se je 26. julija 2007 sestala s podjetjem DPÚK, 28. avgusta 2007 pa s češkimi organi.
(6)
Komisija je z dopisom z dne 16. aprila 2008 Češko republiko obvestila, da bo v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki naj bi pomenili državno pomoč, začela postopek v skladu s členom 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Češka republika je pripombe na sklep o začetku postopka predložila 21. avgusta 2008.
(7)
Komisija je z objavo sklepa o začetku postopka v Uradnem listu Evropske unije (2) zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede domnevne pomoči.
(8)
Komisija je 22. avgusta 2008 prejela pripombe ene zainteresirane strani, in sicer podjetja DPÚK. Prejete pripombe je posredovala Češki republiki, ki je imela možnost nanje odgovoriti; njen odgovor je Komisija prejela z dopisom z dne 4. decembra 2008.
(9)
Komisija je 15. julija 2010 Češko republiko pozvala, naj predloži pripombe glede namere Komisije, da prouči združljivost nekaterih ukrepov, zoper katere je bila vložena pritožba na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Češka republika je pripombe predložila 12. avgusta 2010.
2. OPIS UKREPOV
(10)
Po navedbah podjetja DPÚK so organi regije Ústí nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom dodelili nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javnih služb v obdobju 2004-2007. Poleg tega je bilo navedenim prevoznikom odobrenih več domnevnih ukrepov pomoči v različnih oblikah, tj. z ugodnimi posojili, nepovratnimi sredstvi, poroštvi, povečanjem lastniškega kapitala, najemom vozil, najemom avtobusne postaje in upravljanjem parkirnih ur.
(11)
Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da ne more oceniti združljivosti številnih ukrepov s Pogodbo, ker so se zadevni ukrepi izvajali pred pristopom Češke republike k Uniji. Komisija je v zvezi z drugimi ukrepi že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da ne pomenijo državne pomoči.
(12)
Komisija je zato izrazila pomisleke glede naslednjih ukrepov:
(a)
nadomestila, ki jih je regija Ústí izplačala nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom za izpolnjevanje obveznosti javnih služb na področju opravljanja prevoznih storitev v letih 2005 in 2006;
(b)
nadomestila, ki jih je regija Ústí odobrila nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom za izpolnjevanje obveznosti javnih služb v obdobju od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007;
(c)
nadomestila, ki jih je regija Ústí dodelila nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom za izpolnjevanje obveznosti javnih služb v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006;
(d)
poroštvi z dne 23. julija 2004 in 11. aprila 2005, ki ju je občina Ústí nad Labem zagotovila podjetju Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Ústí) za zavarovanje posojili v vrednosti 35 milijonov CZK oziroma 5 milijonov CZK;
(e)
povečanje lastniškega kapitala podjetja DP Ústí za 160 milijonov CZK, ki jih je občina Ústí nad Labem zagotovila leta 2006.
2.1 ZADEVNI PRAVNI OKVIR V OBDOBJU 2004-2007
(13)
V Češki republiki lahko javni avtobusni prevoz opravljajo le prevozniki z licenco. Češka republika ima za izvajanje javnega avtobusnega prevoza dve ureditvi. Prva ureditev se nanaša na prevozne storitve, ki se opravljajo kot pridobitna dejavnost na podlagi licenc, izdanih prevoznikom, ki so imetniki splošnega dovoljenja („koncese“) za opravljanje dejavnosti javnega avtobusnega prevoza. Druga ureditev se nanaša na prevozne storitve z obveznostjo javne službe na podlagi licenc za posamezne linije, izdanih prevoznikom, ki so imetniki splošnega dovoljenja („koncese“) za opravljanje dejavnosti javnega avtobusnega prevoza in na podlagi (i) pogodbe za opravljanje obveznosti javne službe ali (ii) sklepa zadevnega organa o uvedbi obveznosti javne službe (4).
(14)
V Češki republiki lahko javni avtobusni prevoz opravljajo le prevozniki z licenco. Po trditvah čeških organov je licenca dovoljenje, ki ga organi podelijo za opravljanje storitve rednega javnega prevoza. Namen licence je zagotoviti, da bodo avtobusni prevoz izvajali le prevozniki, ki izpolnjujejo nekatere zahteve glede kakovosti. Te zahteve v skladu z oddelkom 18 Zakona št. 111/1994 Coll. o prevozih v cestnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Zakon o prevozih v cestnem prometu (5)) vključujejo zlasti obveznost opravljanja storitev v skladu s sprejetim voznim redom, zagotavljanja določene stopnje varnosti za potnike in objave voznih redov ter označevanja avtobusov z imeni prog. Storitve regionalnega avtobusnega prevoza v regiji Ústi so bile v obravnavanem obdobju v celoti liberalizirane, saj je lahko v obravnavanem obdobju v Češki republiki storitve regionalnega avtobusnega prevoza opravljal vsak prevoznik iz druge države članice, ki je izpolnjeval pogoje za pridobitev licence. Zadevni sistem v sedanji obliki obstaja od leta 2004.
(15)
Oddelek 19 Zakona o prevozih v cestnem prometu določa, da je treba obveznost javne službe razumeti kot obveznost, ki jo prevoznik izvaja v javnem interesu in je drugače v celoti ali delno ne bi prevzel zaradi gospodarske izgube. Prevoznika za izvajanje obveznosti javne službe pooblastijo zadevni javni organi s pisnim dogovorom (6). Obveznost javne službe je opredeljena z neposrednim sklicem na člen 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69 (7), ki v odstavku 1 navedenega člena določa, da „pogodba o izvajanju javne službe lahko obsega predvsem: - prevozne storitve, ki zadovoljujejo določene standarde o stalnosti, rednosti, zmogljivosti in kakovosti; - dodatne prevozne storitve; - prevozne storitve po določenih tarifah in ob upoštevanju določenih pogojev, zlasti za določene skupine potnikov ali na določenih progah; - prilagajanje storitev dejanskim potrebam“.
(16)
Zadevni javni organ mora v skladu z Zakonom o prevozih v cestnem prometu povrniti dokazljivo izgubo, ki jo prevoznik utrpi zaradi izvajanja obveznosti javne službe (8). Dokazljiva izguba v javnem potniškem prevozu je v skladu z oddelkom 19b navedenega zakona opredeljena kot „razlika med vsoto ekonomsko utemeljenih stroškov in ustreznim dobičkom (9) ter med dobljenimi prejemki in prihodki, ki jih prevoznik ustvari pri izvajanju obveznosti javne službe“.
(17)
Oddelek 19(3) Zakona o prevozih v cestnem prometu določa, da prevoznik predloži objektivno oceno dokazljive izgube za celotno obdobje, za katero se sklene pogodba o obveznosti javne službe, kar je obvezna zahteva za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe. Regija dokazljivo izgubo povrne do zneska, ki ne presega objektivne ocene in ki se poveča le za nepredvidljive dokazljive stroške. Ta objektivna ocena dokazljive izgube je ocena pričakovanih izgub, ki jo pred začetkom izvajanja storitev pripravi neodvisni strokovnjak. V skladu z oddelkom 19b(3) Zakona o prevozih v cestnem prometu javni organi tudi v primeru, da prevoznik po izpolnitvi pogodbe zahteva višjo nadomestilo za izgube, upoštevajo predhodno določeno zgornjo mejo iz strokovne ocene. Če so, nasprotno, dejanske izgube nižje od objektivne ocene dokazljive izgube, se nadomestijo le dejanske izgube. Nepredvidljivi stroški, ki nastanejo med izvajanjem pogodbe in jih v času sklenitve pogodbe ni bilo mogoče predvideti, se lahko prav tako nadomestijo.
(18)
Določitev dokazljive izgube, metoda za izračun objektivne ocene dokazljive izgube, pravila za dodelitev sredstev iz ustreznih proračunov, dokumenti, s katerimi je treba utemeljiti izračune dokazljive izgube, in način, na katerega se izvaja vladni nadzor nad financiranjem prevoznih storitev, so opredeljeni z izvedbeno uredbo (10).
(19)
Regionalni organi, vključno z organi regije Ústí, so od 1. januarja 2003 odgovorni za sklepanje pogodb s prevozniki za opravljanje storitev regionalnega javnega prevoza v Češki republiki. Opravljanje splošnih storitev avtobusnega prevoza v Češki republiki je zagotovljeno na dva možna načina: Osnovne prevozne storitve, ki jih je treba v skladu z oddelkoma 19a in 19b Zakona o prevozih v cestnem prometu razumeti kot storitve za opravljanje regionalnega prevoza, upravljajo zadevni regionalni organi. Dokazljivo izgubo krijejo regije iz svojih proračunov. Druge prevozne storitve, ki jih je treba v skladu z oddelkom 19c Zakona o prevozih v cestnem prometu razumeti kot izpolnjevanje potreb občin po prevozih in presegajo osnovno prevozno storitev regije, upravljajo občine. Občina v zvezi z navedenimi prevoznimi storitvami s prevoznikom sklene pogodbo o izvajanju javne službe, dokazljivo izgubo, ki nastane zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pa krije iz lastnega proračuna. Nadomestilo za osnovne in druge prevozne storitve se ne sme prekrivati: če izgubo na določeni liniji krije regionalni organ, občina ne sme nadomestiti iste izgube in obratno, tako da dvojno nadomestilo ni mogoče.
2.2 NADOMESTILA ZA IZPOLNJEVANJE OBVEZNOSTI JAVNIH SLUŽB V LETIH 2005 IN 2006
(20)
Po navedbah čeških organov je regija Ústí obstoječe večletne pogodbe za opravljanje storitev regionalnega avtobusnega prevoza jeseni 2004 poskušala zamenjati z novimi, po možnosti cenovno ugodnejšimi pogodbami. V ta namen je regija Ústí objavila začetek zbiranja informacij, da bi se ustrezno seznanila o pričakovanih tržnih cenah za opravljanje navedenih storitev. Na podlagi zbranih informacij nove pogodbe nazadnje niso bile sklenjene.
(21)
Namesto tega so se organi regije Ústí odločili, da bodo obstoječe pogodbe podaljšali do 30. aprila 2005 s sklenitvijo dodatka z naslednjimi prevozniki: podjetjem ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje ČSAD) (11), podjetjem Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Ústí), podjetjem Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Teplice), podjetjem Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Chomutov), podjetjem Dopravní podnik města Děčín, a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Děčín), podjetjem Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (v nadaljnjem besedilu: podjetje DP Most), podjetjem Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (v nadaljnjem besedilu: Podbořany), podjetjem Miroslav Ohem - SADO (v nadaljnjem besedilu: Miroslav Ohem), podjetjem Petr Frommel - FOBUS (v nadaljnjem besedilu: podjetje Petr Frommel) in podjetjem Petr Stejskal - SPORTBUS (v nadaljnjem besedilu: Petr Stejskal).
(22)
Spomladi 2005 so bili sklenjeni nadaljnji dodatki, s katerimi se je veljavnost pogodb podaljšala do 31. decembra 2005. Navedeni dodatki so bili sklenjeni z istimi prevozniki, kot so navedeni v prejšnji uvodni izjavi, razen podjetja Petr Frommel, ki ni bilo več zainteresirano za opravljanje prevoznih storitev v regiji. Namesto tega je bila sklenjena nova pogodba s podjetjem Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (v nadaljnjem besedilu: Vilém Graupner).
(23)
V preglednici 1 so navedeni parametri, vključeni v dodatke, ki so bili podlaga za objektivno oceno dokazljive izgube za vsakega posameznega navedenega prevoznika za leto 2005.
Preglednica 1 (12)
Pregled pogodb v letu 2005
(Popravljene številke, ki jih je Češka republika predložila po sklepu o začetku postopka)
2005
Število km
Pričakovana cena prevoznih storitev (13) v CZK/km
Pričakovana skupna cena prevoznih storitev v CZK
Predvideni prihodek (14) v CZK/km
Predvideni skupni prihodek v CZK
Dokazljiva izguba v CZK/km
Skupna dokazljiva izguba v CZK
ČSAD
11 279 177,68
30,59
345 071 757,00
14,47
163 224 589,00
16,12
181 847 168,00
DP Ústí
150 696,60
37,16
5 599 878,00
20,01
3 015 435,00
17,15
2 584 443,00
DP Teplice
409 412,40
33,35
13 653 903,00
17,56
7 191 006,00
15,79
6 462 897,00
DP Chomutov
1 155 060,00
30,40
35 113 824,00
11,55
13 340 905,00
18,85
21 772 919,00
DP Děčín
636 830,00
29,24
18 619 839,30
13,71
8 729 066,00
15,53
9 890 772,00
DP Most
229 878,90
34,51
7 933 109,00
14,25
3 275 769,00
20,26
4 657 340,00
Podbořany
395 081,00
27,06
10 689 652,00
13,65
5 392 773,00
13,41
5 296 879,00
Miroslav Ohem
68 936,00
29,00
1 999 144,00
11,54
795 642,00
17,46
1 203 502,00
Petr Frommel
14 868,00
24,00
356 832,00
7,27
108 125,00
16,73
248 707,00
Petr Stejskal
11 144,00
21,70
241 825,00
6,92
77 105,00
14,78
164 720,00
Vilém Graupner
20 492,00
21,50
440 578,00
4,63
94 878,00
16,87
345 700,00
(24)
Pričakovana skupna cena prevoznih storitev se zmanjša za pričakovane prihodke podjetja, ki temeljijo predvsem na prodaji vozovnic in drugih prihodkih. Tako dobljena dokazljiva izguba, ki vključuje primeren dobiček, predstavlja objektivno oceno dokazljive izgube; je obvezna in zavezujoča zgornja meja nadomestila za opravljanje javne službe, ki ga lahko regija Ústí plača prevozniku, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17.
(25)
Po navedbah čeških organov je bilo dejansko nadomestilo, izplačano za leto 2005, naslednje:
Preglednica 2
Dejanska nadomestila izgube v letu 2005
Prevoznik
CZK
ČSAD
181 106 734,73
DP Ústí
2 584 442,98
DP Teplice
5 972 688,46
DP Chomutov
21 024 546,00
DP Děčín
8 792 202,00
DP Most
4 491 342,03
Podbořany
5 189 441,00
Miroslav Ohem
1 203 502,00
Petr Frommel
248 707,00
Petr Stejskal
95 823,00
Vilém Graupner
338 807,50
(26)
V skladu z informacijami, ki so jih predložili češki organi, je podjetje DP Ústí prejelo dodatni nadomestili za opravljanje javne službe za leto 2005 v višini 7 335 000 CZK in 4 591 200 CZK. Kot so češki organi pojasnili v odzivu na sklep o začetku postopka, je navedeni nadomestili zagotovila občina Ústí nad Labem, povezani pa sta bili izključno z občinskim javnim prevozom v navedeni občini. Navedeni nadomestili torej nista povezani z nadomestili za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí zagotovila za storitve regionalnega avtobusnega prevoza in sta od njih očitno ločeni, zato nista povezani z ukrepi, obravnavanimi v tem sklepu.
(27)
V skladu z informacijami, ki so jih predložili češki organi, je podjetje DP Teplice prav tako prejelo dodatna nadomestila za opravljanje javne službe za leto 2005 v višini 34 500 000 CZK. Poleg tega sta bili leta 2003 med občino Teplice in podjetjem DP Teplice sklenjeni dve pogodbi o najemu in dodatka k pogodbama za najem novih trolejbusov za izpolnjevanje obveznosti javne službe, ki sta bila podpisana 5. maja 2006 in 18. oktobra 2006. Kot so češki organi pojasnili v odzivu na sklep o začetku postopka, so bili navedeno nadomestilo za opravljanje javne službe in navedena najema trolejbusov povezani izključno z občinskim javnim prevozom v občini Teplice. Navedeno nadomestilo ni povezano z nadomestili za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí zagotovila za storitve regionalnega avtobusnega prevoza in je od njih očitno ločeno, zato ni povezano z ukrepi, obravnavanimi v tem sklepu.
(28)
Organi regije Ústí so leta 2006 sklenili nadaljnje dodatke z vsemi prevozniki, ki so opravljali prevozne storitve med majem in decembrom 2005, razen s podjetjem DPÚK. Med pogajanji, na podlagi katerih so bili sklenjeni dodatki, je podjetje DPÚK zahtevalo višje plačilo, kar pa so organi regije Ústí zavrnili. Regija Ústí je zato 31. januarja 2006 prekinila pogodbo s podjetjem DPÚK. Trimesečni odpovedni rok, določen v navedeni pogodbi, se je iztekel 1. maja 2006. V navedenem obdobju je podjetje DPÚK opravljalo prevozne storitve, za kar je prejelo nadomestilo.
(29)
Češki organi so Komisiji predložili parametre, ki so bili vključeni v dodatke in so se upoštevali pri oceni dokazljivih izgub, za naslednje prevoznike v letu 2006:
Preglednica 3 (15)
Pregled pogodb v letu 2006
(Popravljene številke, ki jih je Češka republika predložila po sklepu o začetku postopka)
2006
Število km
Pričakovana cena prevoznih storitev v CZK/km
Pričakovana skupna cena prevoznih storitev v CZK
Predvideni prihodek v CZK/km
Predvideni skupni prihodek v CZK
Dokazljiva izguba v CZK/km
Skupna dokazljiva izguba v CZK
DP Ústí
151 905,00
40,49
6 150 388,18
20,39
3 097 230,55
17,49
2 657 274,00
DP Teplice
407 085,00
34,54
14 060 716,00
18,43
7 502 577,00
16,11
6 558 140,00
DP Chomutov
1 114 320,00
31,34
34 922 789,00
12,09
13 467 600,00
19,25
21 455 189,00
DP Děčín
648 974,00
32,90
21 351 245,00
14,77
9 582 505,00
16,40
10 640 675,00
DP Most
233 195,00
37,89
8 835 760,00
15,60
3 637 843,00
20,67
4 819 011,00
Podbořany
410 802,00
28,03
11 515 089,00
15,44
6 343 433,00
12,59
5 171 656,00
Miroslav Ohem
68 322,00
29,00
1 981 338,00
11,50
785 703,00
17,50
1 195 635,00
Petr Stejskal
11 032,00
30,30
334 270,00
12,69
139 996,00
17,34
191 295,00
Vilém Graupner
35 556,00
21,50
764 454,00
4,63
164 624,00
16,87
599 830,00
(30)
Dejansko plačilo navedenim prevoznikom za opravljanje storitev leta 2006 je znašalo:
Preglednica 4
Dejanska nadomestila izgube v letu 2006
Prevoznik
CZK
DP Ústí
2 657 274,00
DP Teplice
6 558 140,00
DP Chomutov
21 455 189,00
DP Děčín
10 640 675,00
DP Most
4 819 011,00
Podbořany
5 035 557,00
Miroslav Ohem
1 195 635,00
Petr Stejskal
191 294,80
Vilém Graupner
599 830,00
(31)
V skladu z informacijami, ki so jih predložili češki organi, je podjetje DP Teplice za leto 2006 od občine Teplice prejelo dodatna nadomestila za opravljanje javne službe v višini 35 514 000 CZK. Kot so češki organi pojasnili v odzivu na sklep o začetku postopka, je bilo navedeno nadomestilo povezano izključno z občinskim javnim prevozom v navedeni občini. Navedeno nadomestilo torej ni povezano z nadomestili za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí zagotovila za storitve regionalnega avtobusnega prevoza in je od njih očitno ločeno, zato ni povezano z ukrepi, obravnavanimi v tem sklepu.
(32)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je podjetje DPÚK prejelo nadomestilo za javno službo, ki jo je opravljalo med januarjem in aprilom 2006. Po navedbah čeških organov je navedeno nadomestilo znašalo 92 172 509,24 CZK. Navedena vsota se je izračunala na podlagi naslednjih parametrov, določenih v dodatku:
Preglednica 5
Nadomestilo, plačano podjetju DPÚK za obdobje od januarja do aprila 2006
od januarja do aprila 2006
Število km
Pričakovana cena v CZK/km
Pričakovana skupna cena v CZK
Predvideni prihodek v CZK/km
Predvideni skupni prihodek v CZK
Dokazljiva izguba v CZK/km
Skupna dokazljiva izguba v CZK
DPÚK
3 828 910,45
39,63
151 744 748,24
15,56
59 572 239,00
24,07
92 172 509,24
(33)
Ker je podjetje DPÚK odstopilo od pogodbe, so organi regije Ústí začeli postopek oddaje javnega naročila, namenjen izbiri prevoznikov, ki so bili pripravljeni opravljati storitve regionalnega avtobusnega prevoza na linijah, s katerimi je pred tem upravljalo podjetje DPÚK. V okviru navedenega postopka je bilo za upravljanje navedenih linij izbrano podjetje ČSAD Česká Lípa. Podjetje DPÚK je medtem še vedno opravljalo prevozne storitve, vendar za navedeno obdobje ni prejelo nadomestila, zato je z izvajanjem svojih storitev v regiji Ústí prenehalo 1. avgusta 2006. Ker podjetje ČSAD Česká Lípa na navedeni datum ni moglo takoj začeti z upravljanjem linij, so organi na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69 za podjetje DPÚK enostransko uvedli obveznost nadaljnjega opravljanja prevoznih storitev od 8. avgusta 2006 do 8. septembra 2006. Podjetje DPÚK je za kritje izgub zaradi izpolnjevanja obveznosti na podlagi navedene uvedbe prejelo predplačilo.
2.3 NADOMESTILA ZA IZPOLNJEVANJE OBVEZNOSTI JAVNIH SLUŽB V OBDOBJU OD 9. SEPTEMBRA 2006 DO 2. JUNIJA 2007
(34)
Podjetje DPÚK je 8. septembra 2006 dokončno prenehalo z opravljanjem prevoznih storitev v regiji Ústí. Podjetje ČSAD Česká Lípa bi moralo 9. septembra 2006 začeti z izvajanjem storitev na linijah, s katerimi je prej upravljalo podjetje DPÚK, vendar tega ponovno ni storilo, zato so se organi regije Ústí odločili, da bodo pogodbe za opravljanje navedenih storitev sklenili s prevozniki, katerih ponudbe v postopku za iskanje zamenjave za storitve podjetja DPÚK niso bile izbrane. Navedeni prevozniki so bili izbrani na podlagi naslednje najugodnejše ponudbe po ponudbi, ki jo je predložilo podjetje ČSAD Česká Lípa, torej druge najboljše ponudbe. To je bilo mogoče v devetih od skupno petnajstih območij, za katera je regija Ústí prvotno izbrala podjetje ČSAD Česká Lípa kot zamenjavo za podjetje DPÚK.
(35)
V preglednici 6 so navedeni prevozniki, s katerimi je regija Ústí sklenila pogodbe o izvajanju javne službe za opravljanje storitev regionalnega avtobusnega prevoza na linijah, s katerimi je pred tem upravljalo podjetje DPÚK, in parametri, ki so se upoštevali pri določanju zneska nadomestil na podlagi objektivne ocene dokazljive izgube zaradi opravljanja navedenih storitev med 9. septembrom 2006 in 2. junijem 2007.
Preglednica 6
Pregled pogodb v obdobju od septembra 2006 do junija 2007 (16)
(Popravljene številke, ki jih je Češka republika predložila po sklepu o začetku postopka)
od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007
Število km
Pričakovana cena prevoznih storitev v CZK/km
Pričakovana skupna cena prevoznih storitev v CZK
Predvideni prihodek v CZK/km
Predvideni skupni prihodek v CZK
Dokazljiva izguba v CZK/km
Skupna dokazljiva izguba v CZK
ZDAR, a.s.
391 462,00
31,50
12 331 053,00
16,10
6 300 903,59
15,40
6 030 149,41
DP Most
453 962,00
29,80
13 528 067,60
9,40
4 269 395,10
20,40
9 258 672,50
DP Most
646 065,00
29,80
19 252 737,00
11,13
7 192 416,86
18,67
12 060 320,14
Autobusy Kavka, a.s.
569 514,00
27,85
15 860 964,90
13,62
7 755 780,81
14,23
8 105 184,09
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
334 582,00
32,30
10 806 998,60
14,68
4 911 462,09
17,62
5 895 536,51
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
199 218,50
32,70
6 514 444,95
12,44
2 479 272,62
20,26
4 035 172,33
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
740 074,00
31,50
23 312 331,00
13,94
10 319 904,50
17,56
12 992 426,50
ČSAD Slaný a.s.
374 460,00
27,90
10 447 434,00
12,36
4 628 845,79
15,54
5 818 588,21
ČSAD Slaný a.s.
798 764,50
28,40
22 684 911,80
13,77
11 002 327,62
14,63
11 682 584,18
ZDAR, a.s.
536 733,00
31,50
16 907 089,50
13,70
7 352 493,40
17,80
9 554 596,10
(36)
Preglednica 7 kaže, da dejanska plačila navedenim prevoznikom niso presegla zneskov, določenih kot objektivna ocena dokazljive izgube.
Preglednica 7
Dejansko nadomestilo izgube na podlagi pogodb za obdobje od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007
Prevoznik
CZK
ZDAR, a.s.
3 485 619,00
DP Most
4 300 909,19
DP Most
5 802 759,25
Autobusy Kavka, a.s.
4 893 192,50
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 857 950,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
2 042 809,00
Autobusy Karlovy Vary, a.s.
6 653 077,00
ČSAD Slaný a.s.
2 443 620,50
ČSAD Slaný a.s.
5 059 228,25
ZDAR, a.s.
2 613 935,34
2.4 NADOMESTILA ZA IZPOLNJEVANJE OBVEZNOSTI JAVNIH SLUŽB V OBDOBJU OD 9. SEPTEMBRA 2006 DO 31. DECEMBRA 2006
(37)
Za šest od petnajstih območij, za katera se je podjetje ČSAD Česká Lípa prvotno strinjalo, da jih prevzame od podjetja DPÚK, ni bilo drugouvrščenega ponudnika, s katerim bi lahko regija Ústí sklenila pogodbo o izvajanju javne službe. Regija Ústí je za navedena območja začela drugi krog za podelitev koncesij, a je sodeloval le en ponudnik. Zato so bili prevozniki za upravljanje z linijami izbrani v skladu s postopkom s pogajanji, pogodbe pa so bile sklenjene z navedenimi prevozniki le in izključno za obdobje po prekinitvi pogodbe s strani podjetja DPÚK in nato nezmožnosti podjetja ČSAD Česká Lípa, da zagotovi neprekinjeno nadaljevanje njegovih storitev (17), tj. do konca leta 2006, da se zagotovi ustrezna raven prevoznih storitev za prebivalce regije (18).
(38)
V preglednici 8 so navedeni dodatni prevozniki, s katerimi je regija Ústí sklenila pogodbe, in parametri, ki so se upoštevali pri oceni ravni dokazljive izgube:
Preglednica 8
Pregled pogodb v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006 (19)
(Popravljene številke, ki jih je Češka republika predložila po sklepu o začetku postopka)
od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006
Število km
Pričakovana cena prevoznih storitev v CZK/km
Pričakovana skupna cena prevoznih storitev v CZK
Predvideni prihodek v CZK/km
Predvideni skupni prihodek v CZK
Dokazljiva izguba v CZK/km
Skupna dokazljiva izguba v CZK
ČSAD Semily, a.s.
359 299,00
32,00
11 497 568,00
12,58
4 518 992,15
19,42
6 978 575,85
DP Děčín
20 572,00
32,90
676 818,80
8,87
182 496,40
24,03
494 322,40
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
82 189,00
32,00
2 630 048,00
7,18
590 203,09
24,82
2 039 844,91
DP Teplice
70 240,60
34,54
2 426 110,32
16,11
1 131 576,06
18,43
1 294 534,26
DP Ústí
22 654,00
38,17
864 703,18
16,72
378 774,88
21,45
485 928,30
DP Chomutov
35 443,00
31,34
1 110 783,62
6,10
216 070,92
25,24
894 712,70
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
86 360,00
33,00
2 849 880,00
7,20
622 061,90
25,80
2 227 818,10
(39)
Preglednica 9 prikazuje, da je bilo dejansko nadomestilo, ki so ga prejeli navedeni prevozniki, nižje od objektivne ocene dokazljive izgube.
Preglednica 9
Dejansko nadomestilo izgube na podlagi pogodb za obdobje od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006
Prevoznik
CZK
ČSAD Semily, a.s.
5 253 038,00
DP Děčín
484 084,00
ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.
1 726 387,00
DP Teplice
921 868,68
DP Ústí
437 498,00
DP Chomutov
823 855,10
Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.
2 227 818,00
2.5 POROŠTVA IN POVEČANJE LASTNIŠKEGA KAPITALA ZA PODJETJE DP ÚSTÍ
(40)
Občina Ústí nad Labem je podjetju DP Ústí 23. julija 2004 in 11. aprila 2005 zagotovila dve poroštvi za zavarovanje bančnih posojil v višini 35 000 000 CZK in 5 000 000 CZK. Posojili je dodelila banka Komerční banka, a.s. (20). Češki organi so Komisijo obvestili, da sta bili navedeni poroštvi, ki sta krili 100 % posojil, dodeljeni za posojili, ki sta bili namenjeni izključno izgradnji linije za trolejbus, s katero naj bi se v občini Ústí nad Labem nadomestile cenejše avtobusne storitve, ki bolj onesnažujejo okolje.
(41)
Občina Ústí nad Labem je leta 2006 povečala lastniški kapital podjetja DP Ústí za 160 000 000 CZK. Povečanje kapitala je bilo podjetju DP Ústí zagotovljeno izključno za financiranje izgradnje trolejbusne proge (Ústí nad Labem - Střekov) v skladu z dolgoročnim strateškim ciljem občine Ústí nad Labem za elektrifikacijo prometa. Sredstva navedenega povečanja kapitala so bila na ločenem računu.
3. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(42)
V sklepu o začetku postopka je Komisija ocenila naslednje ukrepe, ki jih predložil pritožnik:
(a)
nadomestila za opravljanje javne službe, ki so bila nekaterim prevoznim podjetjem dodeljena za zagotavljanje regionalnih avtobusnih storitev za obdobje 2005-2006;
(b)
nadomestila za opravljanje javne službe, ki so bila nekaterim prevoznim podjetjem dodeljena za zagotavljanje regionalnih avtobusnih storitev od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007;
(c)
nadomestila za opravljanje javne službe, ki so bila nekaterim prevoznim podjetjem dodeljena za zagotavljanje regionalnih avtobusnih storitev od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006;
(d)
poroštvi za zavarovanje posojil za podjetje DP Ústí v višini 35 milijonov CZK in 5 milijonov CZK;
(e)
povečanje kapitala za podjetje DP Ústí v višini 160 milijonov CZK;
(f)
posojilo za podjetje DP Chomutov v višini 3,5 milijona CZK;
(g)
pooblastilo podjetja DP Děčín za upravljanje parkirnih ur;
(h)
najem vozil za podjetje DP Teplice (dodatna vozila od leta 2006);
(i)
nadomestila za opravljanje javne službe, ki so bila nekaterim prevoznim podjetjem dodeljena za zagotavljanje regionalnih avtobusnih storitev za leto 2004;
(j)
poroštvo za podjetje DP Ústí v višini 30 milijonov CZK;
(k)
poroštvo za podjetje DP Chomutov v višini 5,2 milijona CZK;
(l)
subvencija za podjetje DP Most v višini 245 000 CZK;
(m)
najem avtobusne postaje za podjetje DP Děčín;
(n)
subvencija za podjetje DP Teplice v višini 13,7 milijona CZK;
(o)
najem vozil za podjetje DP Teplice od leta 2003;
(p)
subvencija za podjetje DP Most v višini 455 000 CZK.
(43)
Komisija je glede ukrepov iz točk od (i) do (o) uvodne izjave 42 v sklepu o začetku postopka ugotovila, da so navedeni ukrepi temeljili na pogodbah, sklenjenih pred 1. majem 2004, tj. pred pristopom Češke republike k Uniji. Komisija je zato ugotovila, da ni pristojna za ocenjevanje navedenih ukrepov. Ugotovila je tudi, da je bil ukrep iz točke (p) uvodne izjave 42 dodeljen v okviru obstoječe sheme pomoči.
(44)
Komisija je glede ukrepa iz točke (f) uvodne izjave 42 ugotovila, da posojilo podjetju DP Chomutov v višini 3,5 milijona CZK ne pomeni državne pomoči.
(45)
Podobno je Komisija glede ukrepa iz točke (g) uvodne izjave 42 ugotovila, da nikakršna morebitna prednost v zvezi z upravljanjem parkirnih ur, ki bi jo imelo podjetje DP Děčín, ne more izkrivljati konkurence in vplivati na trgovanje med državami članicami, saj ukrep izpolnjuje pogoje za pomoč de minimis v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 69/2001 (21).
(46)
Komisija je glede ukrepa točke (h) uvodne izjave 42 ugotovila, da ni pristojna za ocenjevanje najema trolejbusov, ki ga je občina Teplice podjetju DP Teplice zagotovila na podlagi prvotne pogodbe z dne 10. decembra 2003. Ker je bila najemna pogodba zaradi najema dodatnih trolejbusov od takrat dvakrat spremenjena, tj. 5. maja 2006 in 18. oktobra 2006, bi Komisija lahko ocenila najem na podlagi navedenih sprememb. Komisija je v sklepu o začetku postopka pojasnila, da so se navedena vozila uporabljala le za izpolnjevanje obveznosti javne službe, zato bi bilo treba vse stroške na podlagi najemne pogodbe upoštevati kot del nadomestila za opravljanje javne službe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, so bili navedeni trolejbusi povezani izključno z občinskim javnim prevozom v občini Teplice, torej navedeni ukrepi niso povezani z nadomestili za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí zagotovila za regionalni avtobusni prevoz in so od njih očitno ločeni, zato niso povezani z ukrepi, obravnavanimi v tem sklepu.
(47)
Komisija je glede nadomestil za opravljanje javne službe iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 42, ki so bila nekaterim prevoznim podjetjem dodeljena za različna obdobja, v sklepu o začetku postopka proučila, ali navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč pod pogoji, ki jih je Sodišče določilo v sodbi v zadevi Altmark (22). Komisija je izrazila pomisleke o tem, ali so drugi, tretji in četrti pogoj, opredeljeni v sodbi v zadevi Altmark, izpolnjeni, zato je sklenila, da ni mogoče izključiti, da nadomestila pomenijo državno pomoč v smislu Pogodbe.
(48)
Komisija je glede ukrepov iz točk (d) in (e) uvodne izjave 42 analizirala, ali poroštvi in povečanje kapitala za podjetje DP Ústí pomenijo državno pomoč in zlasti, ali bi se zanje lahko štelo, da so v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da ni mogoče izključiti možnosti, da navedeni ukrepi niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, torej lahko pomenijo državno pomoč v smislu Pogodbe.
(49)
Komisija je nato proučila, ali bi se lahko ukrepe iz točk od (a) do (e) uvodne izjave 42 razglasilo za združljive z notranjim trgom.
(50)
Komisija je glede nadomestil za opravljanje javne službe iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 42 navedla, da v fazi sklepa o začetku postopka ni mogla ugotoviti, ali znesek nadomestila ob upoštevanju pomembnih ni presegal tega, kar je bilo potrebno za kritje stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in primernega dobička.
(51)
Komisija je izrazila pomisleke zlasti glede pojma nepredvidenih stroškov in metodologije izračunavanja teh stroškov, saj so plačila podjetjem DP Teplice in DP Ústí, izračunana na tej podlagi, v letih 2005 in 2006 presegla pričakovano omejitev prejemkov. Komisija je izrazila pomisleke tudi glede metodologije, ki se je uporabila za preverjanje, ali višina cen, ki so jih pričakovali prevozniki, ustreza posebnostim zagotovljenih storitev. Komisija je v zvezi s tem izrazila tudi pomisleke, ali je bil v cene vključen dobiček, ki bi ga bilo mogoče šteti za primernega.
(52)
Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da obstajajo pomisleki, ali so bila nadomestila za opravljanje javne službe združljiva s Pogodbo. Komisija je zahtevala dodatne informacije, zlasti v zvezi z metodologijo, ki se je uporabila za izračun nadomestil (v zvezi z določitvijo višine pričakovanih cen, izračunom primernega dobička in pojmom „nepredvidenih stroškov“).
(53)
Komisija je v sklepu o začetku postopka glede ukrepov iz točk (d) in (e) uvodne izjave 42 pojasnila, da češki organi niso predložili dovolj informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, ali so bili povečanje kapitala in obe poroštvi potrebni in sorazmerni za doseganje cilja skupnega interesa ter kot takšni niso pomenili neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija je zato izrazila pomisleke v zvezi s tem, ali bi se navedene ukrepe lahko razglasilo za združljive s Pogodbo.
4. PRIPOMBE ČEŠKE REPUBLIKE
(54)
Češki organi so skupaj s svojim odzivom na sklep o začetku postopka predložili naslednje tri dokumente: izjavo regije Ústí, izjavo občine Teplice in izjavo podjetja DP Ústí (enega od domnevnih upravičencev). To priložnost je izkoristila tudi za popravek informacij iz preglednic 1, 3, 6 in 7 iz sklepa o začetku postopka. Do napak v navedenih tabelah je prišlo zaradi nevključitve nekaterih prevoznih storitev in napačnega prepisa podatkov. Popravljeni podatki so v preglednicah 1, 3, 6 in 8.
4.1 PRIPOMBE O OBSTOJU POMOČI V ZVEZI Z NADOMESTILI ZA OPRAVLJANJE JAVNE SLUŽBE
(55)
Po trditvah čeških organov so nadomestila za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí dodelila regionalnim prevoznikom iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 42, v skladu s štirimi merili iz sodbe v zadevi Altmark in torej ne pomenijo državne pomoči.
(56)
Češki organi so glede prvega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark trdili, da je Komisija že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je pogoj izpolnjen pri vseh pogodbah o izvajanju javne službe, ki se proučile.
(57)
Češki organi so glede drugega pogoja iz sodbe Altmark pojasnili, da je regija Ústí na podlagi vseh pogodb o izvajanju javne službe, ki so se proučile, krila dokazljivo izgubo prevoznikov, izračunano kot razlika med (a) stroški prevozne storitve na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe in (b) prihodki prevoznika. Stroški prevoznih storitev so vključevali (i) stroške prevoznika v skladu s stroški povprečnega podjetja in (ii) primeren dobiček. Navedena merila so bila določena vnaprej na pregleden in objektiven način, najvišja raven nadomestila pa je bila na začetku omejena s strokovnim mnenjem. Regionalni organi so bili tudi pooblaščeni za preverjanje, ali so podatki, uporabljeni za zadevne ocene, pravilni in ustrezajo položaju določenega prevoznika.
(58)
Glede različnih cen na kilometer posameznega operaterja, v zvezi s čemer je Komisija izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, so češki organi odgovorili, da so navedene cene povezane s stroški različnih avtobusnih prevoznikov, zadevno linijo in časom izvajanja storitev ter drugimi posebnostmi, povezanimi s posamezno linijo. Češki organi so nadalje predložili rezultate običajnih dolgoročnih koncesij, v katerih se ponujena cena giblje od 25,48 CZK/km v mestnih območjih do 45,79 CZK/km v predmestjih.
(59)
Češki organi so zato menili, da je bil drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark izpolnjen v zvezi z vsemi pogodbami o izvajanju javne službe.
(60)
Češki organi so glede tretjega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark opozorili, da je bila pri pogodbah o izvajanju javne službe, ki jih je sklenila regija Ústí, podana predhodna objektivna ocena dokazljive izgube. V skladu z oddelkom 19b(3) Zakona o prevozih v cestnem prometu mora regija povrniti dokazljivo izgubo do zneska, ki ne presega navedene ocene in ki se poveča le za nepredvidene dokazljive stroške. Če je znesek dejanskih izgub v zadevnem obdobju višji od predhodne ocene, regija Ústí razen nepredvidljivih stroškov povrne izgube le do zneska ocene.
(61)
Češki organi so v zvezi s tem opozorili, da za osnovne prevozne storitve noben prevoznik ni prejel nadomestila, višjega od predhodne objektivne ocene dokazljive izgube iz pogodb o izvajanju javne službe v letih 2005 in 2006. Leta 2006 so trije prevozniki, ki so pokrivali pet območij regije Ústí, celo utrpeli gospodarsko škodo. Iz dokumentov, ki so jih predložili češki organi, je razvidno, da so navedeni trije prevozniki od regije Ústí poskušali dobiti dodatno nadomestilo. Regija Ústí dodatnega nadomestila ni dodelila, zato so morali navedeni prevozniki sami nositi svoja poslovna tveganja. Češki organi so nadalje opozorili, da se prevoznik ne more enostransko odločiti o prenehanju zagotavljanja prevoznih storitev na določenih linijah ali vplivati na obseg in pogostost storitve, ki jo nudi. Če prevoznik ne bi zagotovil osnovne prevozne storitve, določene v pogodbi, bi mu lahko regija Ústí naložila pogodbene kazni.
(62)
Češki organi so priznali, da Zakon o prevozih v cestnem prometu ne zagotavlja natančnejše opredelitve „nepredvidljivih stroškov“, zato je opredelitev tega pojma prepuščena posameznim kupcem prevoznih storitev. Pojem nepredvidljivih stroškov je bil natančneje določen v pogodbah o izvajanju javne službe, ki jih je regija Ústí sklenila s posameznimi prevozniki. Nepredvidljivi stroški se nanašajo na dogodke, ki niso odvisni od upravljanja družb, kot so naravne nesreče, državne intervencije glede cen, preusmeritve ali spremembe trošarin, DDV itd. Češka republika je Komisiji predložila ustrezne povzetke iz pogodb o izvajanju javne službe.
(63)
Glede četrtega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark so češki organi v zvezi z vsakim od treh ukrepov za nadomestilo za opravljanje javne službe podali nekoliko drugačno obrazložitev, zato se bodo pojasnili ločeno.
(64)
Češki organi so glede pogodb za izvajanje javne službe za leti 2005 in 2006 (ukrep iz točke (a) uvodne izjave 42) trdili, da bi bilo treba ob primerjanju cene prevoznih storitev v regiji Ústí leta 2005 in prevoznih storitev, ki so se na podlagi javnih razpisov za koncesije nudile leta 2007 in naprej, za navedene pogodbe šteti, da izpolnjujejo navedeni pogoj. Javni razpisi za koncesije leta 2007 so bili pregledni, odprti in nediskriminatorni, zato so bile cene, ponujene v okviru navedenih razpisov, tržne cene, pri katerih je cena prevoze storitve vključevala le stroške povprečnega razumnega prevoznika in primeren dobiček. Iz analize razlik v ceni je razvidno, da je leta 2005 povprečna cena prevoznih storitev znašala 30,60 CZK/km, leta 2007 pa 30,24 CZK/km. Leta 2005 se je cena regionalnih prevoznih storitev gibala od 21,50 CZK/km do 37,16 CZK/km. Leta 2007, po končanem izboru za podelitev dolgoročne koncesije, so se cene gibale med 25,48 CZK/km in 45,79 CZK/km. Češki organi trdijo, da je iz navedene primerjave razvidno, da se cene niso bistveno razlikovale in da so bile razlike v cenah med različnimi območji leta 2007 celo višje kot leta 2005. Iz iste analize je razvidno, da med dobičkom na podlagi pogodb za leto 2005 in 2007 prav tako ni bilo večjih razlik. Zato bi se za dobiček, ki so ga imeli prevozniki v obravnavanem obdobju, moralo šteti, da je v skladu s četrtim pogojem iz sodbe v zadevi Altmark.
(65)
Češki organi so predložili tudi strokovno mnenje, ki so ga izvedli profesorji praške tehnične univerze (České vysoké učení technické v Praze) in iz katerega je razvidno, da so bili stroški izvajalcev storitev stroški skrbnih prevoznikov. Edine izjeme so bili pritožnik DPÚK, katerega cena regionalnih prevoznih storitev je bila neustrezno visoka, in dva lokalna prevoznika, katerih cena je bila prenizka.
(66)
Češki organi so glede pogodb za obdobje od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007 (ukrep iz točke (b) uvodne izjave 42) in obdobje od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006 (ukrep iz točke (c) uvodne izjave 42) trdili, da je regija Ústí natančno opredelila obseg zahtevanih storitev in zainteresiranim prevoznikom zagotovila ustrezne ocene prihodka na podlagi preteklih podatkov. Strokovno mnenje je moral preložiti prevoznik. Strokovno mnenje izbranega prevoznika je nato zavezujoče za celotno pogodbeno obdobje. Zato je bilo edino merilo, na podlagi katerega se je sprejela odločitev, cena, ki so jo ponudili zainteresirani prevozniki.
(67)
Češki organi so glede nadomestil za opravljanje javne službe v obdobju od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007 (ukrep iz točke (b) uvodne izjave 42) trdili, da so se pogodbe o izvajanju javne službe, na podlagi katerih so bila izplačana nadomestila, dodelile na podlagi odprtega in preglednega postopka oddaje javnega naročila brez pogojev. Dejstvo, da je moral biti na koncu izbran drugi najboljši ponudnik, ker izbrani ponudnik ni zagotovil zahtevanih storitev, ne ogroža odprte, pregledne in brezpogojne narave postopka oddaje javnega naročila.
(68)
Cena, ponujena v prvem krogu izbora, je bila cena, ki je bila objektivno dosežena z izbirnim postopkom, zato navedena cena izpolnjuje tretji in četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark, saj zagotavlja, da izvajalec storitev z izvajanjem storitve ne pridobi neupravičenega dobička. Pogodbe v okviru ukrepa iz točke (b) uvodne izjave 42 so se sklenile za prehodno obdobje devetih mesecev za devet od petnajstih območij regije Ústí.
(69)
Če bi Komisija menila, da glede ukrepa iz točke (b) uvodne izjave 42 prvi del četrtega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark ni bil izpolnjen, so češki organi trdili, da se mora za skladnega šteti drugi del pogoja iz sodbe v zadevi Altmark, saj je bil izbor izvajalca storitev izveden v skladu z analizo stroškov povprečnega izvajalca storitev, ki posluje s primernim dobičkom.
(70)
Češki organi so glede nadomestil za opravljanje javne službe, ki jih je regija Ústí za avtobusne storitve v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006 dodelila na podlagi neposrednih pogajanj (ukrep iz točke (c) uvodne izjave 42), pojasnili, da je regija Ústí v največji možni meri zagotovila, da se storitve javnega prevoza v petih območjih, za katere ni bilo drugouvrščenega ponudnika, izvajajo po najnižji možni ceni. Organiziran je bil drugi krog za podelitev koncesij, da se zagotovijo osnovne prevozne storitve, dokler ne bi bilo mogoče organizirati običajnega (nepospešenega) izbora za podelitev koncesij. Objava o drugem krogu za podelitev koncesij je bila objavljena 16. avgusta 2006 v več pomembnih čeških dnevnih časopisih (23). Češki organi so predložili dokumentacijo za drugi krog za podelitev koncesij. Ker so morale biti navedene pogodbe zaradi nepričakovanega umika podjetja ČSAD Česká Lípa sklenjene v dveh tednih in ob upoštevanju, da bi bile morebitne koncesije podeljene za začasno obdobje manj kot štirih mesecev, je regija Ústí v postopek izbora za podelitev koncesij vključila merilo za izbor, da mora izbrani prevoznik izvajanje prevoznih storitev zagotoviti od 9. septembra 2006, tj. v dveh tednih od objave postopka izbora za podelitev koncesij.
(71)
Pogodb na podlagi drugega kroga za podelitev koncesije ni bilo mogoče skleniti, saj je regija Ústí prejela le eno ponudbo za zadevnih šest območij (24), zato je regija Ústí pogodbe sklenila neposredno s prevozniki, ki so bili na voljo. Po trditvah čeških organov zaradi izrednih okoliščin, povezanih s sklenitvijo navedenih pogodb, ni bilo dovolj časa za organiziranje tretjega postopka izbora za podelitev koncesij, prav tako pa zaradi časovnih omejitev ni bila mogoča strokovna ocena. Češki organi so nadalje poudarili, da se cena prevozne storitve ni bistveno razlikovala od cene, pridobljene v prvem in drugem krogu za podelitev koncesij. Razliko v višini približno 7 % bi se lahko štelo za običajno ob upoštevanju, da je začasna dodelitev človeških in kapitalskih virov za obdobje 4 mesecev dražja kot za daljše obdobje.
4.2 PRIPOMBE GLEDE OBSTOJA DRŽAVNE POMOČI V ZVEZI S POROŠTVI IN POVEČANJEM LASTNIŠKEGA KAPITALA ZA PODJETJE DP ÚSTÍ
4.2.1 Poroštvi
(72)
Češki organi so glede poroštev v višini 5 milijonov CZK in 35 milijonov CZK, s katerima je občina Ústí nad Labem zavarovala posojili podjetju DP Ústí, trdili, da bi lahko podjetje DP Ústí posojili dobilo tudi brez poroštev. Češki organi opozarjajo, da je podjetje DP Ústí leta 2007 pridobilo posojilo v višini 40 milijonov CZK za izgradnjo trolejbusne linije Ústí nad Labem - Střekov in za nakup dveh avtobusov. Posojilo je dodelila banka Komerční banka, a.s., tj. ista finančna institucija, ki je podjetju DP Ústí leta 2004 in 2005 dodelila zadevni posojili, za kateri je občina Ústí nad Labem zagotovila sporni poroštvi. Navedeno posojilo v višini 40 milijonov CZK je bilo zavarovano s sredstvi podjetja DP Ústí. Posojilodajalec je bil izbran z javnim razpisom, na podlagi katerega je bila izbrana najboljša ponudba, ki pa ni razlikovala med možnostmi za zavarovanje posojila, tj. s poroštvom občine Ústí nad Labem ali poroštvom v obliki sredstev podjetja. Po trditvah čeških organov je iz tega razvidno, da pogoji posojila leta 2007 niso bili odvisni od oblike zavarovanja in da bi podjetje DP Ústi posojilo lahko dobilo pod enakimi pogoji tudi brez poroštva. Češki organi trdijo, da to velja tudi za posojili iz leta 2004 in 2005 ter da poroštvo podjetju DP Ústí ni zagotovilo gospodarske prednosti.
(73)
Sredstva, pridobljena s posojili, je bilo v vsakem primeru mogoče porabiti le za izgradnjo trolejbusne linije. V regiji Ústí je kakovost okolja nizka in projekt je bil namenjen izboljšanju navedenega stanja v regiji. Če bančno posojilo podjetju DP Ústí ne bi bilo dodeljeno, bi moralo podjetje nadaljevati z izvajanjem avtobusnega prevoza. Po trditvah čeških organov je ukrep na učinkovit način prednostno obravnaval varstvo okolja pred višjimi stroški, povezanimi z izgradnjo trolejbusne linije, zato ga je treba šteti za skladnega s Pogodbo.
4.2.2 Povečanje lastniškega kapitala za podjetje DP Ústí
(74)
Češki organi so pojasnili, da so bila sredstva iz povečanja lastniškega kapitala v višini 160 milijonov CZK namenjena izključno za financiranje izgradnje trolejbusne linije Ústí nad Labem - Střekov. Sredstva so bila na ločenem računu podjetja DP Ústi, s katerega so se izvajala plačila za izgradnjo trolejbusne linije Ústí nad Labem - Střekov.
(75)
Navedena linija je sestavni del osrednjega javnega mestnega prevoza v občini Ústí nad Labem, sestavljenega iz obsežnega ekološkega trolejbusnega prevoza, ki se je v občini vzpostavljal od leta 1984 in postopno začenjal z delovanjem od leta 1988. Izgradnja zadevne linije predstavlja zadnjo fazo izgradnje sistema, njeno dokončanje pa bo velik del občine na desnem bregu povezalo z osrednjim trolejbusnim prevozom. Ta razširitev sistema je bila načrtovana od leta 1996.
(76)
Po trditvah čeških organov bo naložba znatno izboljšala okoljske razmere v občini, in sicer bo zlasti zmanjšala onesnaževanja zraka na območju desnega rečnega brega mesta, ravni hrupa prometa na zadevnih linijah z uporabo trolejbusov namesto avtobusov (zlasti pri nočnih prevozih), emisije na zadevnih linijah in tveganje fotokemičnega smoga na območju Střekov.
(77)
Češki organi so zato trdili, da sodi povečanje kapitala med izjeme iz člena 3(1)(b) Uredbe Sveta št. 1107/70 (25). Češki organi trdijo, da so pogoji za uporabo člena 3(1)(b) izpolnjeni, ker (i) je izgradnja trolejbusnega omrežja namenjena usklajevanju in optimizaciji prometa, (ii) vključuje stroške infrastrukture, ki jih drugim prevoznikom, ki uporabljajo druge vrste cestnega prometa, ni treba nositi, in (iii) za dosego skupnega cilja politike ni drugih možnosti, ki bi prinašale manjše finančno breme (tj. usklajevanje prometa in zmanjšanje emisij CO2).
4.3 PRIPOMBE GLEDE DODATNIH UKREPOV, DODELJENIH PODJETJEMA DP ÚSTÍ IN DP TEPLICE
(78)
Podjetje DP Ústí je leta 2005 v okviru svojih obveznosti javne službe pridobilo dve dodatni nadomestili v višini 4 591 200 CZK in 7 335 000 CZK. Češki organi so pojasnili, da sta bili navedeni nadomestili, ki ju je zagotovila občina Ústí nad Labem, namenjeni izključno občinskemu prevozu v navedeni občini in nista bili povezani z nadomestili za regionalni prevoz, ki jih je dodelila regija Ústí in so obravnavana v sklepu o začetku postopka.
(79)
Češki organi so glede ukrepov, dodeljenih podjetju DP Teplice, pojasnili, da so se nadomestili, ki ju je dodelila občina Teplice, in najem vozil nanašali izključno na obveznosti javne službe, povezane s prevozom v navedeni občini. Navedeni ukrepi niso bili povezani z nadomestili za regionalni prevoz, ki jih je dodelila regija Ústí in so obravnavani v sklepu o začetku postopka. Ker je podjetje DP Teplice vodilo ločena računa, ni bilo tveganja, da bi navedeni nadomestili na kakršen koli način navzkrižno subvencionirali dejavnosti regionalnega prevoza podjetja DP Teplice. Trolejbusov zaradi njihove narave ni mogoče uporabljati zunaj trolejbusnih linij občine Teplice za zagotavljanje regionalnih prevoznih storitev.
5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(80)
Podjetje DPÚK je bila edina zainteresirana stran, ki je predložila pripombe na sklep o začetku postopka.
(81)
Podjetje DPÚK je predložilo splošne pripombe na pravni okvir nadomestila za obveznosti javne službe v sektorju regionalnih avtobusnih storitev v Češki republiki. Podjetje DPÚK je trdilo, da ni bilo liberalizacije sektorja javnega prevoza v Češki republiki. Po trditvah podjetja DPÚK je to pomenilo, da so bile obveznosti prevoznikov jasno določene v upravnih odločbah, s katerimi so se podelile licence prevoznikom, saj češka zakonodaja temelji na sistemu „obveznosti javnih služb“ v smislu člena 2 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in ne na „pogodbah o izvajanju javne službe“ v smislu člena 14 navedene uredbe. Podjetje DPÚK trdi, da je na oceno nadomestil za opravljanje javne službe v sklepu o začetku postopka vplivala nepravilna razlaga zadevnega pravnega okvira. Nadalje trdi, da sodbe v zadevi Altmark v tem primeru ni mogoče uporabiti, ker je navedena sodba v nasprotju z zadevnim primerom temeljila na sistemu, ki temelji na pogodbah o izvajanju javne službe in ne na obveznostih javnih služb.
(82)
Podjetje DPÚK je na podlagi tega trdilo, da obveznosti javne službe in raven nadomestila niso mogli biti predmet pogajanj med regionalnimi organi in prevozniki. Niso mogli biti izpostavljeni konkurenci med prevozniki, saj to v sistemu, ki temelji na obveznostih javne službe, ni mogoče, nadomestilo pa ni predstavljalo pogodbene cene zagotovljenih prevoznih storitev, ampak je bila izguba zaradi izvajanja zadevnih obveznosti na podlagi uporabe pravnih določb, nanj prevozniki in organi niso mogli vplivati ter zato ni moglo biti predmet pogajanj. Podjetje DPÚK je nadalje trdilo, da je regija Ústí kršila veljavno zakonodajo, ko je pogodbe o izvajanju javne službe sklenila s prevozniki na podlagi nepravega postopka oddaje javnega naročila. Podjetje DPÚK je trdilo, da so takšni poskusi uporabe načel konkurence v nasprotju s sistemom, ki temelji na obveznostih javne službe in torej nezakoniti. Podjetje DPÚK je trdilo, da so bile licence in nadomestila za opravljanje javne službe na novo izbranim prevoznikom podeljene nezakonito, ker je podjetje DPÚK imetnik prvotnih licenc za iste avtobusne linije. Organi regije Ústí so tak pristop izbrali zato, ker prvotnim prevoznikom niso pripravljeni plačati nadomestil, do katerih so le-ti upravičeni na podlagi zakonodaje, prvotni prevozniki, ki ne želijo sprejeti nižjih subvencij za izvajanje storitev, pa se ustrahujejo in zamenjajo z novimi prevozniki na podlagi nezakonitih kvazi razpisov. Podjetje DPÚK je zahtevalo, da se take razmere odpravijo ter se mu dovoli, da prevzame avtobuse in zaposlene od trenutno nezakonito izbranih prevoznikov ter ponovno začne izvajati prvotno uvedene obveznosti javne službe, ki bi morale prenehati šele leta 2011. Poleg tega je podjetje DPÚK trdilo, da so podatki za obdobje 2006-2008 dokaz za njegovo trditev, da bi bili končni stroški zagotavljanja regionalnih avtobusnih storitev novih prevoznikov višji.
(83)
Podjetje DPÚK je opozorilo, da so na novo izbrani prevozniki v več primerih občinski avtobusni prevozniki v lasti zadevnih občin, ki od teh občin prejemajo tudi subvencije, zato med navedenimi prevozniki in prevozniki na trgu regionalnega potniškega prevoza obstaja nepravična konkurenca. Po trditvah podjetja DPÚK je nesprejemljivo, da lahko lokalni avtobusni prevozniki upravljajo regionalne linije, ki niso v območju njihove občine.
(84)
Podjetje DPÚK je glede poroštva in povečanja kapitala, ki ju je prejelo od občine Ústí nad Labem, trdilo, da je organom predlagalo bistveno cenejšo drugo možnost za okolju prijazno lokalno prevozno storitev na liniji Ústí nad Labem - Střekov (na podlagi avtobusov na stisnjen zemeljski plin (CNG) namesto trolejbusov podjetja DP Ústí), vendar je bila ta možnost zavrnjena.
(85)
Glede ukrepov, ki so bili v skladu s sklepom o začetku postopka dodeljeni pred pristopom Češke republike k Uniji, je podjetje DPÚK trdilo, da imajo vsi ti ukrepi dolgoročni učinek, ki krepko presega datum pristopa.
(86)
Glede ocene, ki jo je Komisija podala za prenos upravljanja parkirnih ur na podjetje DP Děčín, je podjetje DPÚK trdilo, da analiza v sklepu o začetku postopka ni pravilna, saj se prag de minimis ne uporablja v sektorju javnega prevoza.
(87)
Podjetje DPÚK ni imelo pripomb glede pojma nepredvidljivih stroškov. Predložilo ni niti pripomb na dejstvo, da lahko predhodna določitev najvišje cene za nadomestilo, ki temelji na nacionalni statistični analizi, prepreči izplačila čezmernih nadomestil prevoznikom.
6. PRIPOMBE ČEŠKE REPUBLIKE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANE STRANI
(88)
Češki organi se niso strinjali z razlago pravnega okvira za nadomestila za obveznosti javne službe v sektorju regionalnih avtobusnih storitev v Češki republiki, kot jo je podalo podjetje DPÚK v svojih stališčih. Prav tako se niso strinjali s trditvijo podjetja DPÚK, da storitve javnega prevoza v Češki republiki še niso bile liberalizirane.
(89)
Češki organi so trdili, da je nacionalni zakonodajni okvir vključeval dve možnosti za ureditev javnega avtobusnega prevoza na podlagi režima obveznosti javne službe: (i) s pogodbo o izvajanju javne službe na podlagi oddelka 19 Zakona o prevozih v cestnem prometu in člena 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 ter (ii) s sklepom, ki enostransko uvaja obveznost javne službe. Druga možnost se uporablja le v majhnem obsegu. V regiji Ústí izvajanje vseh regionalnih avtobusnih prevozov trenutno temelji na pogodbah, ki so bile sklenjene na podlagi odprtih, preglednih in nediskriminatornih postopkov oddaje javnega naročila. Češki organi so trdili, da so pogodbe o izvajanju javnih del kljub nekaterim razlikam v uporabljenih izrazih pogodbe o izvajanju javnih del v smislu Uredbe (EGS) št. 1191/69. To je jasno iz besedila Zakona o prevozih v cestnem prometu in njegove razlage v raznih sklepih ustreznih organov.
(90)
Češki organi so pojasnili tudi, da je licenca za izvajanje storitev avtobusnega prevoza dovoljenje, ki prevozniku omogoča, da storitve avtobusnega prevoza zagotavlja na posameznih linijah, ne pomeni pa, da so mu zaupane obveznosti javne službe. Navedene obveznosti so bile prevoznikom zaupane s sklenitvijo pogodb o izvajanju javne službe med zadevnim prevoznikom in zadevnim organom (v tem primeru regijo Ústí). Licenco za določeno linijo je lahko imelo več prevoznikov, nadomestilo za opravljanje javne službe pa je bilo dodeljeno le prevozniku, ki je za navedeno linijo sklenil pogodbo z regionalnimi organi ali za katerega je bila s sklepom organov obveznost uvedena. Licenca tudi ni mogla pomeniti sklepa o uvedbi obveznosti o javni službi v smislu člena 1 Uredbe (EGS) št. 1191/69, prav tako pa ni zagotovila dodelitve nadomestila za finančno breme zaradi obveznosti, kot je to zahtevano v členu 6 navedene uredbe.
(91)
Češki organi so nadalje menili, da so nadomestila, plačana na podlagi pogodb o izvajanju javne službe, izpolnjevala merila iz sodbe v zadevi Altmark, zato Komisija o njih ni bila uradno obveščena.
(92)
Češki organi so trdili, da so bile zaradi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka avtobusne storitve v okviru obveznosti javne službe v regiji Ústí zagotovljene po cenah, ki so bile precej ugodnejše kot v preteklosti. Zato so se sredstva regije Ústí učinkoviteje porabljale, kot bi se, če bi regija morala plačati nadomestilo za škodo, ki ga je enostransko zahtevalo podjetje DPÚK.
(93)
Češki organi so glede trditev podjetja DPÚK v zvezi z poroštvom in povečanjem kapitala, ki ju je podjetju zagotovila občina Ústí nad Labem, pojasnili, da v navedeni občini obstaja trolejbusno omrežje in da so bili navedeni ukrepi uporabljeni za povezavo dveh obstoječih glavnih trolejbusnih omrežij. Nove trolejbusne linije so torej le dopolnile obstoječo trolejbusno omrežje, ki se je postopno uvajalo od leta 1988. Češki organi so nazadnje trdili, da nikjer ni uradno zabeleženo, da bi podjetje DPÚK uradno predložilo nadomesten projekt za zagotavljanje ekološkega prevoza v občini. Projekt, priložen k predložitvi podjetja DPÚK, nosi datum junij 2001, zato v času ocenjenih ukrepov ni bil pomemben.
7. OCENA UKREPOV
(94)
V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(95)
Da se ukrep šteje za pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep se mora pripisati državi in financiran mora biti iz državnih sredstev; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati konkurenco ali bi jo lahko izkrivljala, in lahko vpliva na trgovino med državami članicami.
(96)
Komisija bo proučila, ali je bil vsak od navedenih pogojev izpolnjen v zvezi z naslednjimi petimi ukrepi:
(a)
nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javnih služb, ki jih je regija Ústí podjetjem ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal in Vilém Graupner dodelila za zagotavljanje regionalnih prevoznih storitev v letih 2005 in 2006;
(b)
nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javnih služb, ki jih je regija Ústí podjetjem Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most in ZDAR, a.s. dodelila za zagotavljanje regionalnih prevoznih storitev v obdobju od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007;
(c)
nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javnih služb, ki jih je regija Ústí podjetjem ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov in DP Mladá Boleslav dodelila za zagotavljanje regionalnih prevoznih storitev v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006;
(d)
poroštvi z dne 23. julija 2004 in 11. aprila 2005, ki ju je občina Ústí nad Labem zagotovila podjetju DP Ústí zavarovanje posojil v višini 35 milijonov CZK oziroma 5 milijonov CZK;
(e)
povečanje lastniškega kapitala podjetja DP Ústí za 160 milijonov CZK, ki ga je občina Ústí nad Labem dodelila leta 2006.
7.1 OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI
7.1.1 Nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javne službe (ukrepi iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 96)
7.1.1.1 Državna sredstva
(97)
Nadomestila za javno službo za zagotavljanje prevoznih storitev so bila izplačana na podlagi pogodb, sklenjenih med organi regije Ústí in prevozniki iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 96, plačana pa so bila iz javnega proračuna navedenih organov. Navedena nadomestila se torej lahko pripišejo državi, dodeljena pa so bila iz državnih sredstev.
7.1.1.2 Gospodarska prednost
(98)
Iz sodbe v zadevi Altmark sledi, da nadomestilo, ki ga dodeli država ali je dodeljeno iz državnih sredstev podjetjem v zameno za izpolnjevanje obveznosti javne službe, zadevnim podjetjem ne zagotavlja prednosti, zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji:
(a)
upravičeno podjetje mora biti dejansko pooblaščeno za izvajanje obveznosti javnih služb in navedene obveznosti morajo biti jasno opredeljene;
(b)
merila, na osnovi katerih je izračunano nadomestilo, morajo biti določena predhodno ter objektivno in pregledno;
(c)
nadomestilo ne presega tega, kar je potrebno za pokrivanje celotnih ali delnih stroškov, ki jih povzroča izpolnjevanje obveznosti javne službe, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov kot tudi primernega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti;
(d)
če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne storitve, v konkretnem primeru ni izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne storitve, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prihodkov in primernega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.
(99)
Da se izključi prisotnost gospodarske prednosti v primerih, ko je nadomestilo dodeljeno podjetjem v zameno za izpolnjevanje obveznosti javne službe, sodba v zadevi Altmark zahteva, da so vsi štirje pogoji izpolnjeni kumulativno.
(100)
Glede prvega pogoja, obveznost javne službe na področju kopenskega prevoza pomeni zahtevo, s katero se zagotovijo prevozne storitve v splošnem interesu, ki jih prevoznik, če bi upošteval lastne poslovne interese, ne bi prevzel ali jih ne bi prevzel v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji brez plačila (26). Države članice imajo v okviru teh omejitev široko diskrecijsko pravico pri določanju obveznosti za javno službo v skladu s potrebami končnih uporabnikov. Komisija mora v takih primerih zagotoviti, da se ta diskrecijska pravica pri opredelitvi obveznosti za javno službo uporablja brez očitnih napak.
(101)
Komisija je v sklepu o začetku postopka že ugotovila, da so ji češki organi predložili pogodbe, na podlagi katerih so regionalni organi regije Ústí s prevozniki uredili zagotavljanje obveznosti javne službe. V navedenih pogodbah je opredeljen obseg obveznosti javne službe za zagotavljanje prevoznih storitev. Natančneje, v navedenih pogodbah so opredeljene linije, na katerih avtobusni prevozniki opravljajo storitve, vozni redi in objektivna ocena dokazljive izgube. Da storitev na navedenih linijah ni mogoče opravljati kot pridobitno dejavnost, dokazuje primerjava pričakovane dokazljive izgube in dejanske izgube za navedene linije, kot je prikazano v preglednicah od 1 do 9. Prevozniki se ne morejo enostransko odločiti, da na nedonosnih linijah storitev ne bodo več opravljali; prav tako ne morejo vplivati na obseg in pogostost storitev na linijah, s katerimi upravljajo. Zato nosijo določeno stopnjo poslovnega tveganja, saj se lahko, če so njihove izgube iz poslovanja večje od izgube, ki je bila predhodno določena z objektivno oceno dokazljive izgube, soočijo z gospodarsko izgubo. Komisija v skladu s tem ugotavlja, da v zvezi z ukrepi iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 96 obstajajo dejanske obveznosti javne službe, ki so bile jasno opredeljene vnaprej. Prvi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark je zato izpolnjen.
(102)
V zvezi z drugim pogojem iz sodbe v zadevi Altmark morajo biti merila, ki so podlaga za izračun nadomestila, objektivno in pregledno določena vnaprej, da podjetja, ki prejmejo nadomestilo, ne bi imela gospodarske prednosti pred konkurenčnimi podjetji. Vnaprejšnja določitev meril za nadomestilo ne pomeni, da mora biti nadomestilo izračunano na podlagi posebne formule. Pomembno je le, da je od začetka jasno, kako se bo nadomestilo določilo.
(103)
Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je bilo nadomestilo za javno službo izračunano v pogodbah na podlagi pričakovane cene na kilometer in pričakovanega prihodka. Komisija priznava, da bi takšna metodologija lahko zagotovila objektiven in pregleden predhodni izračun nadomestila. Komisija v tem primeru v zvezi z metodologijo, uporabljeno za določitev višine pričakovanih cen na kilometer, ni prejela dovolj informacij, zato še ni mogla ugotoviti, ali je bil drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark izpolnjen.
(104)
Češki organi so medtem pojasnili, da veljavna češka zakonodaja določa vse parametre, na podlagi katerih se izračunajo plačila nadomestil, zlasti stroške storitev, prihodke in primeren dobiček. Zato je vsaka pogodba, sklenjena med regijo Ústí in prevoznikom, vsebovala zadevne parametre, ki so se uporabili za objektivno oceno dokazljive izgube. Navedena ocena temelji na razliki med (a) ceno na kilometer, dogovorjeno v pogodbi in (b) prihodki prevoznika pri zadevnih storitvah. Cena na kilometer je vključevala (i) stroške izvajanja storitev in (ii) primeren dobiček.
(105)
Češki organi so glede razlik v ceni na kilometer posameznega prevoznika pojasnili, da izkazujejo različni položaj posameznega prevoznika (npr. stroški na kilometer so v podeželskih in primestnih območjih seveda različni). Vsekakor pa so bili vsi parametri za izračun cen posameznega prevoznika jasno določeni vnaprej v posameznih pogodbah. Regionalni organi so bili tudi pooblaščeni za preverjanje, ali so bili podatki, uporabljeni za zadevne ocene, pravilni in ali so ustrezali položaju določenega prevoznika.
(106)
Komisija zato meni, da so bili parametri za izračun nadomestila za posameznega prevoznika objektivno in pregledno določeni vnaprej. Drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z ukrepi iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 96 je zato izpolnjen.
(107)
Komisija glede tretjega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark ugotavlja, da se končni obračuni in plačila nadomestil izvedejo šele, ko zadevni prevoznik predloži dokazilo o dejanskih izgubah, ki so nastale pri izvajanju storitve. Hkrati ne najvišji znesek nadomestila omejen vnaprej z objektivno oceno dokazljive izgube, ki je vključena v pogodbo.
(108)
V skladu z oddelkom 19b(3) Zakona o prevozih v cestnem prometu objektivna ocena dokazljive izgube pomeni predhodno določeno zgornjo mejo, nad katero pristojni organ ne more nadomestiti dejanske izgube (27). Če prevoznik po izvedbi pogodbe zahteva višje nadomestilo za izgube, javni organi teh izgub ne morejo kriti. Če so, nasprotno, dejanske izgube nižje od pričakovane ocenjene izgube, se nadomestijo le dejanske izgube.
(109)
To dokazuje dejstvo, da je dejansko nadomestilo, ki ga prejmejo prevozniki, kot je navedeno v preglednici 2, preglednici 4, preglednici 7 in preglednici 9, v številnih primerih nižje od predvidenih izgub, določenih v pogodbi, kot je navedeno v stolpcu „skupna dokazljiva izguba“ v preglednici 1, preglednici 3, preglednici 6 in preglednici 8.
(110)
Navedene omejitve se lahko presežejo le v primeru nepredvidljivih stroškov, česar pa ni bilo pri nobeni pogodbi za regionalni prevoz, obravnavani v tem sklepu. V zvezi s pojmom „nepredvidljivih stroškov“, glede katerega je Komisija izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, se navedeni pojem nanaša na stroške, ki niso odvisni od upravljanja družb, kot so naravne nesreče, državne intervencije glede cen, preusmeritve ali spremembe trošarin, DDV itd. Prevozniki morajo, da lahko zahtevajo nadomestilo, dokazati, da so navedeni stroški dejansko nastali pri izpolnjevanju obveznosti javne službe. Obstoj te izjeme od najvišje omejitve nadomestila ne ogroža zmožnosti mehanizma nadomestil za zagotovitev, da končno nadomestilo, ki ga prejme prevoznik, ne preseže dejanskih izgub.
(111)
V zvezi z določitvijo primernega dobička, ki je del izračuna stroškov in glede katerega je Komisija v sklepu o začetku postopka prav tako izrazila pomisleke, so češki organi dokazali, da je povprečni dobiček leta 2005 znašal 1,53 CZK/km. Povprečna cena na kilometer leta 2005 je znašala 30,60 CZK/km, torej je bila povprečna profitna marža približno 5 %, kar je po mnenju Komisije primerno. Leta 2007 je povprečni dobiček znašal 0,97 CZK/km, povprečna cena na kilometer pa je bila 30,24 CZK. Povprečna profitna marža je bila torej približno 3,2 %. Češki organi niso predložili podatkov o povprečnem dobičku za leto 2006. Povprečna profitna marža za leto 2006 je verjetno podobna kot v letih 2005 in 2007, saj so bili drugi zadevni podatki (povprečna cena na kilometer leta 2007 je znašala 31,72 CZK, povprečna dokazljiva izguba na kilometer pa 17,49 CZK) podobni, ista pa je bila tudi metodologija za izračun primernega dobička (glej opombo 9).
(112)
Komisija zato ugotavlja, da je tretji pogoj iz sodbe v zadevi Altmark v zvezi z ukrepi iz točk (a), (b) in (c) uvodne izjave 96 izpolnjen.
(113)
Četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark zahteva, da se izvajalec javne službe izbere s postopkom oddaje javnega naročila ali da se stroški za zagotavljanje javne službe s primerjalno analizo omejijo na stroške povprečnega, dobro vodenega podjetja.
(114)
V skladu z informacijami, ki so jih češki organi predložili v zvezi z ukrepi iz točk (a) in (b) uvodne izjave 96, se je pogodbeno razmerje med regijo Ústí in prevozniki za leti 2005 in 2006 vzpostavilo s podaljšanjem obstoječih pogodb, pogodbe za obdobje od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006 pa so se sklenile po postopku s pogajanji. V nobenem od teh postopkih prevozniki niso mogli predložiti svojih ponudb za zagotavljanje prevoznih storitev v zadevnem obdobju in noben od teh postopkov ni postopek oddaje javnega naročila, ki bi omogočal izbiro ponudb, ki izkazujejo tržne pogoje, kakor je to zahtevano v prvem delu četrtega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark (28).
(115)
Komisija mora zato proučiti, ali je v zvezi z zadevnimi pogodbami izpolnjen drugi del možnosti, ki je navedena v četrtem pogoju sodbe v zadevi Altmark. V skladu z navedeno možnostjo mora biti raven nadomestila določena na podlagi analize stroškov povprečnega, dobro vodenega in primerno opremljenega podjetja (primerjalna analiza).
(116)
Češki organi trdijo, da raven nadomestila prevoznikom v letih 2005 in 2006 ustreza stroškom povprečnega, dobro vodenega in primerno opremljenega podjetja. Trdijo, da so to dokazali s primerjavo cen v letih 2005 in 2006 s cenami na podlagi odprtih in preglednih postopkov za oddajo javnega naročila za storitve od leta 2007. Leta 2005 je povprečna cena znašala 30,60 CZK/km (povprečni stroški 29,06 CZK/km), povprečna cena na podlagi razpisov leta 2007 pa je znašala 30,24 CZK/km (povprečni stroški 29,22 CZK/km). Leta 2005 so cene različnih prevoznikov znašale med 21,50 CZK in 37,16 CZK na kilometer, leta 2007 pa so znašale med 25,48 CZK in 45,79 CZK na kilometer. Češki organi trdijo, da se povprečna višina cene na kilometer in razpon posameznih cen v letih 2005 in 2007 nista bistveno razlikovala, zato je treba za cene iz leta 2005 šteti, da ustrezajo stroškom povprečnega, dobro vodenega podjetja, primerno opremljenega s prevoznimi sredstvi. Češki organi so predložili tudi strokovno mnenje, ki je navajalo, da so razen izredno visokih stroškov pritožnika stroški vseh drugih prevoznikov ustrezali stroškom povprečnega, dobro vodenega podjetja, primerno opremljenega s prevoznimi sredstvi.
(117)
Komisija ugotavlja, da je uporaba statističnih podatkov, opisanih v prejšnji uvodni izjavi, namenjena ugotavljanju, da je bila cena določena s sklicevanjem na stroške povprečnega podjetja. Kot je bilo ugotovljeno že v sklepu o začetku postopka, na podlagi preteklih podatkov ni mogoče skleniti, da je treba prevoznike, ki so se strinjali z zagotavljanjem storitev na ravni stroškov iz leta 2005, šteti za dobro upravljane prevoznike. Določanje ravni stroškov v preteklosti ne pomeni spodbude za učinkovito stroškovno upravljanje prevoznikov. Če se kateri od pomembnih parametrov stroškov spremeni (na primer cena goriva), pretekli podatki takoj postanejo zastareli. Češki organi poleg tega pri opredelitvi referenčnih podjetij niso uporabili objektivnih meril, ki so gospodarsko priznana kot reprezentativna za ustrezno upravljanje, njihova analiza pa ni temeljila na analitičnih razmerjih, ki bi bila reprezentativna za produktivnost ali povezana s kakovostjo ponudbe (29).
(118)
Češki organi v zvezi z ukrepom iz točke (c) uvodne izjave 96 Komisiji niso predložili nobenih informacij, ki bi kazale na to, da je bila raven nadomestila za pogodbe v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006 določena na podlagi analize stroškov povprečnega, dobro vodenega in primerno opremljenega podjetja.
(119)
Ker v skladu z navedenim niso bile izpolnjene vse zahteve druge možnosti četrtega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark, Komisija ne more skleniti, da je bil znesek nadomestila na podlagi ukrepov iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 določen na ravni, ki zagotavlja, da nekaterim prevoznikom ni bila zagotovljena nobena prednost. Komisija zato meni, da so nadomestila za opravljanje javne službe, dodeljena na podlagi ukrepov iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96, zagotovila gospodarsko prednost regionalnim javnim prevoznikom, navedenim v isti uvodni izjavi.
(120)
V zvezi z ukrepom iz točke (b) uvodne izjave 96 so bile pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene za obdobje med 9. septembrom 2006 in 2. junijem 2007, sklenjene po postopku za oddajo javnih naročil. V navedenem postopku za oddajo javnih naročil je bila regija Ústí razdeljena na petnajst območij, za katera so prevozniki lahko oddali ločene ponudbe. Postopek za oddajo javnih naročil je bil objavljen na spletni strani, na tabli regije Ústí za javna obvestila in v dveh dnevnih časopisih, ki izhajata v celotni Češki republiki. Razpisno dokumentacijo je prevzelo triindvajset zainteresiranih strani. Merila za dodelitev so bila znana vnaprej: izbor naj bi potekal izključno na podlagi cene, ocenjeni niso bili nobeni kvalitativni parametri in izbrani ponudnik je bil prevoznik, ki je ponudil najnižjo ceno na kilometer. Postopek oddaje javnega naročila je bil torej ustrezno objavljen, odprt in pregleden.
(121)
Po navedbah čeških organov se je ponujena cena gibala med 27,57 CZK/km in 43,73 CZK/km. Ob izločitvi ponudbe podjetja DPÚK bi se ponujena cena gibala med 27,57 CZK/km in 33,5 CZK/km. Cene na kilometer so ponudili prevozniki za območja, za katera so se odločili, da bodo dali ponudbo. Podjetje ČSAD Česká Lípa je bilo izbrano v vseh petnajstih postopkih za oddajo javnega naročila. Ker navedeni prevoznik storitve na koncu ni mogel zagotoviti, je regija Ústí v primerih, v katerih je bilo to mogoče (za devet območij), pogodbe o izvajanju javne službe sklenila z drugouvrščenimi ponudniki. Izbira drugega najvišjega ponudnika v primeru, ko najvišji ponudnik ne opravi storitev, ne vpliva na ugotovitev, da je bila ponudba, ki je bila na koncu izbrana za navedenih devet območij, izbrana na podlagi ustrezno objavljenega, odprtega in preglednega postopka v skladu s prvim delom četrtega pogoja sodbe v zadevi Altmark.
(122)
Komisija zato ugotavlja, da nadomestilo za opravljanje javne službe, ki ga je regija Ústí dodelila na podlagi ukrepa iz točke (b) uvodne izjave 96, ne zagotavlja prednosti prevoznikom, navedenim v zadevni uvodni izjavi in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Obstoj državne pomoči na podlagi navedene določbe se ugotavlja le, če so izpolnjeni vsi pogoji iz uvodne izjave 95, zato zaradi odsotnosti prednosti ni potrebe po nadaljnjem proučevanju ukrepa iz točke (b) uvodne izjave 96.
7.1.1.3 Selektivnost
(123)
Prednost, dodeljena na podlagi točk (a) in (c) uvodne izjave 96 je selektivna, saj imajo od navedenih nadomestil korist le nekatera podjetja.
7.1.1.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami
(124)
Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti (30). Za vse praktične namene se izkrivljanje konkurence v smislu člena 107 Pogodbe predvideva takoj, ko država dodeli finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem je ali bi lahko bila prisotna konkurenca (31).
(125)
Pomoč, dodeljena izvajalcem na trgu ali v sektorju, v katerem še ni potekal postopek liberalizacije z odprtjem trga zunanji konkurenci, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1), saj ne vpliva na trgovino med državami članicami. Kot je bilo ugotovljeno v sodbi v zadevi Altmark, je z učinkom od leta 1995 več članic začelo odpirati posamezne prevozne trge konkurenčnim podjetjem, ustanovljenim v drugih državah članicah, tako da številna podjetja ponujajo svoje storitve mestnega, primestnega ali regionalnega prevoza v državah članicah, iz katerih ne izvirajo. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 14, lahko v skladu s češko zakonodajo, ki velja od leta 2004, regionalne avtobusne storitve na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe zagotavlja vsak prevoznik, ki ima licenco za določeno linijo, je pridobil splošno dovoljenje („koncese“) na podlagi Zakona o izdaji dovoljenj za opravljanje trgovinske dejavnosti („živnostenský zákon“) za opravljanje dejavnosti javnega avtobusnega prevoza in spoštuje dogovorjen vozni red. Kot je bilo nadalje ugotovljeno v navedeni uvodni izjavi, so bile storitve regionalnega avtobusnega prevoza v regiji Ústi v obravnavanem obdobju v celoti liberalizirane, saj je lahko v obravnavanem obdobju v Češki republiki storitve regionalnega avtobusnega prevoza opravljal vsak prevoznik iz druge države članice, ki je izpolnjeval pogoje za pridobitev licence.
(126)
V skladu s tem bi bilo treba za vsako nadomestilo, dodeljeno regionalnim avtobusnim prevoznikom, šteti, da lahko izkrivlja konkurenco pri zagotavljanju storitev avtobusnega potniškega prevoza.
(127)
Za prednost, dodeljeno podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za konkurenco, se običajno predvideva, da vpliva na trgovino med državami članicami. „Ko finančna pomoč, ki jo dodeli država, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v izmenjavah znotraj Skupnosti, je za slednje potrebno upoštevati, da je pomoč vplivala nanje“ (32). Za ukrepa iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 je zato treba šteti, da vplivata na trgovino med državami članicami, in sicer imata negativen učinek na možnost prevoznih podjetij, ustanovljenih v drugih državah članicah, da nudijo svoje storitve v Češki republiki, in krepita položaj prejemnikov nadomestila za opravljanje javne službe na trgu.
7.1.2 Poroštvi za podjetje DP Ústí (ukrep iz točke (d) uvodne izjave 96)
(128)
Podjetje DP Ústí je v letih 2004 in 2005 prejelo poroštvi občine Ústí nad Labem za zavarovanje bančnih posojil v višini 35 milijonov CZK in 5 milijonov CZK. Posojili sta bili namenjeni končanju izgradnje trolejbusne linije Ústí nad Labem - Střekov.
(129)
Da takšna posojila pomenijo pomoč, morajo prejemniku dodeliti prednost. S tem v zvezi je treba navesti sklic na Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (33).
(130)
Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev navaja, da se poroštev, ki jih dodeli država, pod določenimi pogoji, ki morajo biti kumulativni, ne more šteti za državno pomoč.
(131)
Prvič, posojilojemalec mora biti v finančnih težavah. Komisija je analizirala račune podjetja DP Ústí in ugotovila, da podjetje v letih 2004 in 2005, tj. v času, ko je prejelo poroštvi, ni bilo v težavah.
(132)
Drugič, obseg poroštva mora biti v času dodelitve pravilno ocenjen. To pomeni, da mora biti poroštvo povezano s specifično finančno transakcijo, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje. Komisija ugotavlja, da je bilo v zadevnem primeru poroštvo pravilno ocenjeno, saj je bilo povezano z dvema bančnima posojiloma v višini 35 milijonov CZK in 5 milijonov CZK. Poleg tega sta bili navedeni posojili dodeljeni izključno za financiranje infrastrukture javnega prometa - izgradnjo dodatne trolejbusne linije v občini Ústí nad Labem. Poroštvi sta imeli omejeno trajanje, saj sta bili dodeljeni za obdobje vračila posojila (tj. do 30. junija 2009 za posojilo v višini 35 milijonov CZK in do 31. marca 2010 za posojilo v višini 5 milijonov CZK).
(133)
Tretjič, posojilo na splošno ne bi smelo zajemati več kot 80 % neodplačanega posojila. Neizpolnjevanje navedenega merila ne pomeni, da je poroštvo samodejno obravnavano kot državno pomoč (točka 4.4 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev), vendar mora Komisija kljub temu proučiti vsa poroštva, ki zajemajo celotno (ali skoraj celotno) finančno transakcijo, kot je transakcija, ki jo je zagotovila občina Ústí nad Labem.
(134)
Komisija ugotavlja, da je podjetje DP Ústí, podružnica v stoodstotni lasti občine Ústí nad Labem, več kot 95 % prihodkov ustvarilo z opravljanjem javne službe v okviru občinskega avtobusnega in tramvajskega prevoza. Občina Ústí nad Labem je navedeno javno službo podjetju DP Ústí zaupala s pogodbo o izvajanju javne službe. Posojili, ki sta bili zavarovani s poroštvi, sta bili namenjeni izključno izgradnji trolejbusne linije, s katero bi v okviru obveznosti javne službe upravljalo podjetje DP Ústí. Zavarovani posojili sta bili torej izključno namenjeni dejavnostim podjetja DP Ústí v zvezi z javno službo. DP Ústí je podjetje, katerega dejavnost je skoraj izključno pravilno poverjena obveznost javne službe.
(135)
Komisija zato meni, da je 100-odstotno zavarovanje posojil v skladu s točko 3.4 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev.
(136)
Četrtič, za poroštvo bi morala biti plačana tržno oblikovana cena. Prevzem tveganja se navadno plača z ustrezno premijo na znesek poroštva. Kadar je plačana cena za poroštvo vsaj tako visoka, da ustreza primerljivi poroštveni premiji, ki jo je mogoče najti na finančnih trgih, poroštvo ne zajema pomoči.
(137)
V zadevnem primeru je provizija za poroštvo znašala 2,3 %. Upravičenec je majhen regionalni avtobusni prevoznik, zato ni mogoče določiti primerljive poroštvene premije. Češki organi so predložili dokaze, da je bilo povračilo za poroštvo takrat določeno na podlagi neodvisne strokovne ocene in izkazovalo običajne tržne pogoje.
(138)
Posojilojemalec bi načeloma moral biti zmožen dobiti posojilo iz finančnega trga brez kakršnega koli posredovanja države. Češki organi so predložili ponudbo za drugo posojilo iste banke iz avgusta 2008, v kateri je banka podjetju DP Ústí ponudila posojilo v znesku v višini 40 milijonov CZK z dvema možnima zavarovanjema: s poroštvom občine Ústí nad Labem ali zastavitvijo sredstev podjetja DP Ústí. Pogoji posojila so bili enaki pri obeh možnostih, kar je banka izrecno potrdila z dopisom. Iz tega je razvidno, da je bilo podjetje DP Ústí zmožno dobiti posojilo pod enakimi pogoji tudi brez poroštva.
(139)
Navedeno posojilo je bilo zagotovljeno pozneje kot posojili, zavarovani s poroštvi, ki se v tem primeru ocenjujeta, vendar nič ne kaže na to, da bi bil finančni položaj podjetja DP Ústí v navedenih obdobjih bistveno drugačen. V skladu z bilanco stanja podjetja DP Ústí z dne 31. decembra 2004 je lastni kapital podjetja znašal 668 milijonov CZK, skupni dolg pa le 122 milijonov CZK (vključno z zavarovanim posojilom v višini 35 milijonov CZK). Podjetje DP Ústí bi torej lahko, ob upoštevanju njegovega finančnega položaja, ustrezno poroštvo zagotovilo tudi v obdobju 2004/2005.
(140)
Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da so češki organi, čeprav je bilo s poroštvom zavarovanih 100 % posojil, predložili ustrezne dokaze, da podjetje DP Ústí zaradi poroštva ni imelo nobene gospodarske prednosti. Komisija zato ugotavlja, da poroštvi za podjetje DP Ústí ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.3 Povečanje lastniškega kapitala za podjetje DP Ústí (ukrep iz točke (e) uvodne izjave 96)
7.1.3.1 Državna sredstva
(141)
Povečanje lastniškega kapitala podjetja DP Ústí je izvedla občina Ústí nad Labem. Pri tem so bila torej prisotna državna sredstva.
7.1.3.2 Gospodarska prednost
(142)
Češki organi glede povečanja lastniškega kapitala trdijo, da je bil njegov namen zagotoviti financiranje zadnje faze izgradnje trolejbusnega omrežja, ki se je gradilo od leta 1984. Dodatna naložba v elektrifikacijo občinskega prometnega omrežja občine Ústí nad Labem bi po navedbah čeških organov izboljšala okoljske razmere v občini.
(143)
Ker ni nobenih dokazov, da bi podjetje DP Ústí lahko pridobilo podobna sredstva iz drugih virov ali da bi morebitni zasebni vlagatelj tudi zagotovil takšno povečanje kapitala, bi bilo treba za povečanje kapitala šteti, da je podjetju DP Ústí dodelilo prednost.
7.1.3.3 Selektivnost
(144)
Povečanje kapitala je selektivno, kolikor je bilo dodeljeno le enemu podjetju, tj. DP Ústí.
7.1.3.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami
(145)
Za ukrep, ki ga dodeli država, se šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar izboljša konkurenčni položaj prejemnika v primerjavi z drugimi podjetji, ki so njegovi konkurenti. Za vse praktične namene se izkrivljanje konkurence v smislu člena 107 Pogodbe predvideva takoj, ko država dodeli finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem je ali bi lahko bila prisotna konkurenca.
(146)
Za prednost, dodeljeno podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za konkurenco, se običajno predvideva, da vpliva na trgovino med državami članicami. Tudi javna subvencija, dodeljena podjetju, ki zagotavlja le lokalne ali regionalne storitve in ne zagotavlja nobenih storitev zunaj svoje matične države, lahko vpliva na trgovino med državami članicami, v katerih bi lahko takšne storitve zagotavljala podjetja iz drugih držav članic. Kadar torej javni organ dodeli povečanje kapitala podjetju, ki opravlja prevozne storitve, se lahko opravljanje navedenih storitev zaradi povečanja kapitala ohranja na isti ravni ali poveča, saj imajo podjetja s sedežem v drugi državi članici manjšo možnost, da svoje prevozne storitve zagotavljajo na trgu v zadevni državi članici (34).
(147)
Komisija zato ugotavlja, da bi povečanje kapitala za podjetje DP Ústí lahko izkrivljalo konkurenco in vplivalo na trgovino med državami članicami.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev
(148)
Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da povečanje lastniškega kapitala, ki ga je podjetju DP Ústí zagotovila občina Ústí nad Labem, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.4 Dodatna nadomestila/drugi ukrepi, ki so bili podjetjema DP Ústí in DP Teplice dodeljeni v letih 2005 in 2006
(149)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 26, 27 in 31, so dodatna nadomestila, ki jih je podjetju DP Ústí dodelila občina Ústí nad Labem ter dodatna nadomestila in trije trolejbusi, ki jih je podjetju DP Teplice dodelila občina Teplice, povezani izključno s storitvami občinskega javnega prevoza v navedenih občinah, zato navedeni ukrepi niso povezani z nadomestili za opravljanje javne službe, obravnavanimi v sklepu o začetku postopka in tem sklepu, ki jih je regija Ústí zagotovila za regionalni avtobusni prevoz in so od njih očitno ločeni.
7.1.5 Pooblastilo podjetja DP Děčín za upravljanje parkirnih ur
(150)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrecno ugotovila, da morebitna prednost v zvezi z upravljanjem parkirnih ur, ki bi jo imelo podjetje DP Děčín, ne more izkrivljati konkurence in vplivati na trgovanje med državami članicami, saj ukrep izpolnjuje pogoje za pomoč de minimis v skladu z Uredbo (ES) št. 69/2001, vendar je podjetje DPÚK tej ugotovitvi nasprotovalo s trditvijo, da se prag de minimis ne uporablja v sektorju javnega prevoza.
(151)
Komisija v odgovoru na to trditev ugotavlja, da upravljanja parkirnih ur ni mogoče šteti za prevozno dejavnost. Podjetje DP Děčín zagotavlja storitve potniškega avtobusnega prevoza in je dejavno v prevoznem sektorju, vendar dejstvo, da je bila njegova stranska dejavnost upravljanje s parkirnimi urami, ne pomeni, da bi se moralo upravljanje s parkirnimi urami šteti za prevozno dejavnost, za katero ne velja prag de minimis. Komisija zato vztraja pri svoji ugotovitvi, da plačila, ki jih je podjetje DP Děčín prejelo za upravljanje parkirnih ur, sodijo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 69/2001.
7.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
(152)
Člen 93 Pogodbe določa, da so „[p]omoči […] združljive s Pogodbama, če so potrebne za usklajevanje prevoza ali če so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe.“ Navedeni člen predstavlja lex specialis v povezavi s členoma 106 in 107 Pogodbe. V skladu s sodno prakso Sodišča (35) se lahko pomoč kopenskemu prevozu šteje za združljivo na podlagi člena 93 le v natančno opredeljenih okoliščinah, ki ne ogrožajo splošnih interesov Unije.
(153)
Komisija je ugotovila, da ukrepi iz točk (a), (c) in (e) iz uvodne izjave 96 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V zvezi z združljivostjo navedenih ukrepov z notranjim trgom bo Komisija ukrepa iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 proučila skupaj, saj se oba nanašata na nadomestilo, ki ga je regija Ústí dodelila za izpolnjevanje obveznosti javne službe, ukrep iz točke (e) pa se nanaša na povečanje kapitala, ki ga je podjetju DP Ústí dodelila občina Ústí nad Labem.
7.2.1 Nadomestila za izpolnjevanje obveznosti javne službe, dodeljena za zagotavljanje prevoznih storitev (ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96)
(154)
Nadomestilo za opravljanje javne službe iz ukrepov iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 je bilo dodeljeno na podlagi pogodb o izvajanju javne službe, ki jih je regija Ústí sklenila z izbranimi prevozniki, in ne enostransko uvedenih obveznosti javne službe, zato ga češki organi ne morejo utemeljiti z izvzetjem iz predhodnega obveščanja Komisije iz člena 17(2) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Iz sodbe v zadevi Combus izhaja, da je treba pojem „nadomestilo za opravljanje javne službe“ v smislu navedene določbe razlagati zelo ozko (36). Izvzetje iz obveščanja iz člena 17(2) vključuje le obveznosti javnih služb, ki se podjetju naložijo enostransko na podlagi člena 2 navedene uredbe in se izračunajo na podlagi metode, opisane v členih od 10 do 13 navedene uredbe (običajni postopek nadomestil), in ne vključuje pogodb o izvajanju javne službe, kakor so opredeljene v členu 14 navedene uredbe. O nadomestilu, ki je bilo plačano v skladu s pogodbo o izvajanju javne službe, kakor je opredeljeno v členu 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69 in pomeni državno pomoč, bi bilo treba obvestiti Komisijo pred njegovo izvedbo. V nasprotnem primeru se za nadomestilo šteje, da je nezakonito dodeljena pomoč (37).
(155)
Komisija v skladu s tem meni, da bi bilo treba združljivost nadomestil za opravljanje javne službe proučiti na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007 (38). V skladu z ustaljeno sodno prakso je mogoče pravila, načela in merila, s katerimi se prouči združljivosti državnih pomoči in veljajo na datum, ko Komisija sprejme odločbo, načelno obravnavati, da so bolje prilagojena kontekstu konkurence (39). Uredba (EGS) št. 1191/69 se za storitve potniškega cestnega prometa več ne uporablja, saj je bila 3. decembra 2009 razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1370/2007. Zato je treba oceno združljivosti ukrepa izvesti na podlagi pravil, veljavnih v času, ko Komisija sprejme odločitev, ali bi bilo treba pomoč vrniti zaradi njene nezdružljivosti z notranjim trgom (40); v tem primeru je to Uredba (ES) št. 1370/2007, ki ureja sklepanje pogodb o izvajanju javne službe na področju javnega potniškega prevoza po cesti in po železnici.
(156)
V skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 so „[s] skupnim trgom […] združljiva nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu s to uredbo. Ta nadomestila so oproščena obveznosti predhodnega obvestila iz člena [108(3)] Pogodbe“. Da bi se za nadomestilo za opravljanje javne službe štelo, da je plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, mora biti izpolnjenih več pogojev. Člen 6(1) navedene uredbe določa, da mora biti v primeru neposredno sklenjene pogodbe nadomestilo v skladu s členom 4 Uredbe (EC) št. 1370/2007 in določbami v skladu s prilogo k navedeni uredbi zaradi zagotavljanja, da nadomestilo ne presega tistega, kar je nujno za izpolnjevanje obveznosti javne službe.
(157)
Kot je bilo pojasnjeno v oddelkih 2.2 in 2.4, pogodbe o izvajanju javne službe, ki so bile sklenjene v zvezi z ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96, niso bile dodeljene na podlagi razpisa (41), ampak so bile neposredno sklenjene z zadevnimi prevozniki. Da bi bilo nadomestilo, plačano na podlagi navedenih pogodb, v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in torej združljivo z notranjim trgom ter izvzeto iz predhodnega obvestila Komisiji, mora biti nadomestilo v skladu z določbami člena 4 Uredbe in prilogo k Uredbi.
(158)
Člen 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa obvezno vsebino pogodb o izvajanju javnih storitev in določa splošna pravila:
(a)
Člen 4(1)(a) Uredbe (ES) št. 1370/2007 zahteva, da je obveznost javne službe jasno opredeljena. Da bi obveznosti javne službe, določene z navedenimi pogodbami, sodile na področje Uredbe (ES) št. 1370/2007, morajo biti v skladu z opredelitvijo iz člena 2(e) Uredbe (42). Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 101, je v pogodbah, na podlagi katerih so regionalni organi regije Ústí s prevozniki iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 uredili zagotavljanje obveznosti javne službe, opredeljen obseg obveznosti javne službe za zagotavljanje prevoznih storitev. Kot je bilo prikazano s primerjavo pričakovane dokazljive izgube in dejanske izgube za navedene linije v preglednicah od 1 do 9, storitev na navedenih linijah ni mogoče opravljati kot pridobitno dejavnost, tako da prevozniki, če bi upoštevali lastne poslovne interese, upravljanja navedenih linij ne bi prevzeli ali jih ne bi prevzeli v enakem obsegu ali pod enakimi pogoji brez plačila. Komisija zato ugotavlja, da so ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (ES) št. 1370/2007.
(b)
Člen 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da morajo biti parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, določeni vnaprej na objektiven in pregleden način tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija. Komisija je pri oceni drugega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark v uvodnih izjavah 102 do 106 ugotovila, da so bili vsi parametri za izračun cen za posameznega prevoznika jasno določeni vnaprej v posameznih pogodbah. Poleg tega je bila najvišja raven nadomestila določena vnaprej in omejena z objektivno oceno dokazljive izgube, da bi se preprečila čezmerna kompenzacija. Zato so ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 v skladu s členom 4(1)(b) Uredbe.
(c)
Člen 4(1)(c) in člen 4(2) Uredbe določata ureditve glede razporeditve stroškov in prihodkov. Komisija ugotavlja, da so bili ekonomsko utemeljeni stroški, ki jih je prijavil prevoznik, določeni v skladu s členom 4(1)(c) ter da v skladu s pogodbami o izvajanju javne službe, povezanimi z ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96, prihodke do prodaje vozovnic obdrži prevoznik. Zahteva iz člena 4(2) je zato prav tako izpolnjena.
(d)
Člen 4(3) Uredbe zahteva, da je trajanje pogodb o izvajanju javne službe za avtobusne storitve omejeno na 10 let. Pogodbe o izvajanju javne službe, ki se proučujejo, ne zajemajo obdobij, daljših od enega leta.
(e)
Člen 4(6) Uredbe obsega zahtevo po izpolnjevanju določenih kakovostnih standardov. Komisija ugotavlja, da so bile zahteve glede kakovostnih standardov (npr. obveznost zagotavljanja storitev v skladu s sprejetim voznim redom, zagotavljanja določene stopnje varnosti za potnike in objave voznih redov ter označevanja avtobusov z imeni prog itd.) določene v veljavni zakonodaji ter ustrezno vključene v razpisno dokumentacijo in pogodbe o izvajanju javne službe. Zahteve iz člena 4(6) so zato izpolnjene.
Komisija ob upoštevanju navedenih ugotovitev ugotavlja, da so bile vse obvezne določbe člena 4 Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi s pogodbami o izvajanju javne službe, sklenjenimi v zvezi z ukrepi iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96, upoštevane.
(159)
Priloga k Uredbi (ES) št. 1370/2007 določa, da nadomestilo ne sme preseči zneska, ki ustreza finančnemu znesku, sestavljenemu iz naslednjih dejavnikov: stroški, nastali zaradi obveznosti opravljanja javne službe, zmanjšano za kakršen koli pozitivni finančni učinek, nastal v sklopu omrežja, ki se upravlja v okviru zadevne obveznosti opravljanja javne službe s prištetjem primernega dobička (točka 2 Priloge). V točki 6 Priloge je primeren dobiček opredeljen kot „[stopnja] donosnosti kapitala, ki je običajna za sektor v določeni državi članici in ki mora upoštevati tveganje - ali odsotnost tveganja - izvajalca javne službe zaradi posegov javnega organa“.
(160)
Glede ukrepov iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96 se je čezmerna kompenzacija preprečila z naknadnim preverjanjem dejanskih nastalih stroškov in prejetih prihodkov. Če so bile dejanske izgube nižje od objektivne ocene dokazljive izgube, so prevozniki prejeli nadomestilo le v višini dejanskih izgub. Če so bile dejanske izgube višje, je bilo nadomestilo omejeno v višini predhodne objektivne ocene dokazljive izgube, lahko pa so se nadomestili tudi nepredvidljivi stroški. Nadomestilo v nobenem primeru ni moglo presegati dejanskih izgub, ki jih je imel prevoznik.
(161)
Izračun „primernega dobička“ na podlagi Zakona o prevozih v cestnem prometu (43) je povezan z nujnostjo naložb avtobusnih prevoznikov v njihov vozni park. Natančneje, opredeljen je kot „vsota, ki po obdavčitvi […] ne preseže 1/8 cene avtobusov, ki se običajno uporabljajo za javni potniški prevoz, s katerim se opravljajo prevozne storitve v okviru izpolnjevanja obveznosti javne službe, zmanjšana za znesek celotne realne amortizacije zadevnih avtobusov in znesek, uporabljen za naložbe, povezane z izvajanjem javnega potniškega prevoza, če je zadevni organ odobril naložbe za namene vključitve v izračun dokazljive izgube“. Komisija ugotavlja, da je v zadevnem primeru primeren dobiček, vključen v objektivno oceno dokazljive izgube, v zadevnih pogodbah znašal približno 5 % in da se tak dobiček šteje za primernega za sektor regionalnega avtobusnega prevoza v Češki republiki (44). Zato je izračun primernega dobička v zadevnih pogodbah v skladu z zahtevami iz točke 6 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007.
(162)
V skladu s točko 4 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007 je treba stroške in prihodke izračunati v skladu z veljavnimi računovodskimi in davčnimi pravili (točka 4 navedene priloge). Zaradi preglednosti bi morali biti računi ločeni (točka 5 navedene priloge).
(163)
Češki organi so potrdili, da je bil izračun stroškov in prihodkov izveden v skladu z veljavnimi davčnimi in računovodskimi pravili ter da je pravni okvir, ki se je uporabljal za vse prevoznike v zvezi z računovodskimi standardi in nacionalnimi pravili o konkurenci od podjetja zahteval, naj vodi ločene račune za svoje različne dejavnosti, tako da je bila zahteva po ločenih računih prav tako upoštevana. Češki organi so potrdili, da so bila pogodbena plačila regionalnim avtobusnim prevoznikom v regiji Ústí na podlagi pogodb o izvajanju javne službe na račune knjižena ločeno od drugih, izključno pridobitnih dejavnosti, zato ni bila mogoča nobena oblika navzkrižnega subvencioniranja.
(164)
V skladu s točko 7 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007 mora način nadomestila spodbujati ohranitev ali razvoj učinkovitega poslovodenja s strani izvajalca javne službe, ki se ga lahko objektivno oceni. Zahteva tudi spodbujanje opravljanja dovolj kakovostnih storitev potniškega prevoza. Način nadomestila v zadevnih pogodbah spodbuja ohranitev učinkovitega poslovodenja in zagotavljanje dovolj kakovostnih storitev potniškega prevoza, zlasti ker nadomestila ne morejo preseči objektivne ocene dokazljive izgube. Prevoznike se spodbuja, da svoje dejavnosti upravljajo učinkovito in zagotavljajo dovolj kakovostne storitve potnikom, saj v prevoznik primeru, da ima dodatne izgube, ki presegajo objektivno oceno dokazljive izgube, za navedene izgube ne prejme nadomestila. Kakovost zagotovljenih storitev se zagotovi z zahtevami glede kakovosti, ki so vključene v pogodbe o izpolnjevanju obveznosti javne službe, sklenjene s prevozniki. Način nadomestila je torej v skladu s točko 7 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007.
(165)
Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da so bile zahteve iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007 izpolnjene.
(166)
Komisija zato meni, da je nadomestilo iz točk (a) in (c) uvodne izjave 96, ki je bilo dodeljeno nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom, v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1370/2007, zato je treba v skladu s členom 9 Uredbe pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom in izvzeto iz predhodnega obvestila.
7.2.2 Povečanje lastniškega kapitala za podjetje DP Ústí (ukrep iz točke (e) uvodne izjave 96)
(167)
Po trditvah čeških organov je povečanje lastniškega kapitala podjetja DP Ústí v višini 160 000 000, ki ga je izvedla občina Ústí nad Labem leta 2006, združljivo z notranjim trgom kot ukrep, ki izpolnjuje potrebe po usklajevanju prevoza v skladu s členom 3(1)(b) Uredbe (EGS) št. 1107/70 (45). Pomoč za usklajevanje prevoza je na podlagi navedene izjeme združljiva z notranjim trgom, „kadar se dodeli pomoč podjetjem, ki morajo nositi stroške za infrastrukturo, ki jo uporabljajo, medtem ko drugim podjetjem tega bremena ni treba nositi. Višino tako dodeljenih pomoči se določi ob upoštevanju stroškov za infrastrukturo, ki jih konkurenčnim načinom prevoza ni treba nositi.“
(168)
Uredba (EGS) št. 1107/70 je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1370/2007, zato se lahko združljivost pomoči za izgradnjo prometne infrastrukture prouči neposredno na podlagi člena 93 Pogodbe. Komisija meni, da povečanje kapitala, ki ga je občina Ústí nad Labem podjetju DP Ústí zagotovila za financiranje izgradnje trolejbusne linije, pomeni dejavnost usklajevanja v smislu navedene določbe, saj je namenjeno preusmeritvi prevoznih dejavnosti z enega načina prevoza na drugega.
(169)
V skladu s njeno prakso odločanja (46) je pomoč, dodeljena podjetjem za usklajevanje prevoza, združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 93 PDEU, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
Pomoč prispeva k cilju skupnega interesa.
(b)
Pomoč je potrebna in sorazmerna.
(c)
Dostop do zadevne infrastrukture je odprt za vse uporabnike brez razlikovanja.
(d)
Pomoč ne izkrivlja konkurence v nasprotju s skupnim interesom.
7.2.2.1 Cilj splošnega interesa
(170)
Unija si že nekaj časa prizadeva za politiko, namenjeno uravnoteženju različnih načinov prevoza in spodbujanju konkurenčnosti intermodalnega prevoza v primerjavi s cestnim prometom. Glavni cilj politike Unije glede intermodalnega prevoza je doseči modalno preusmeritev od cestnega k drugim vrstam prevoza. Bela knjiga o evropski prometni politiki (47) spodbuja uporabo okolju prijaznih načinov prevoza, da bi postali konkurenčne alternative cestnemu prometu.
(171)
Komisija opozarja, da na prometni sektor vplivajo negativni zunanji učinki, ker različni načini prevoza ne plačajo dejanske cene, s katero obremenjujejo družbo. Iz tega sledi, da je intermodalna konkurenca izkrivljena in zajema pomanjkljivosti trga. Komisija zato meni, da je morda potrebno posredovanje države z usklajevanjem ukrepov v prometnem sektorju.
(172)
Zadevno povečanje kapitala je bilo podjetju DP Ústí zagotovljeno izključno za financiranje izgradnje trolejbusne proge (Ústí nad Labem - Střekov) z namenom, da se izboljšajo prometni tokovi med navedenima geografskima točkama in zmanjša onesnaževanje okolja. Pomoč je zato namenjena spodbujanju intermodalnosti in izboljšanju okoljskega standarda prevoza v regiji Ústí, kar je v skladu s splošnim interesom Unije. Komisija zato ugotavlja, da ukrep pripomore k doseganju jasno opredeljenega cilja splošnega interesa.
7.2.2.2 Nujnost in sorazmernost pomoči
(173)
Komisija meni, da je ukrep nujen za doseganje cilja glede prenosa dela dejavnosti prevoza z običajne avtobusne linije na trolejbusno linijo, pri čemer se spodbuja intermodalni in okolju prijaznejši javni prevoz. Brez pomoči do tega prenosa ne bi prišlo in promet na zadevni liniji bi se še naprej izvajal z manj okolju prijaznim avtobusnim prevozom.
(174)
Komisija ugotavlja, da je podjetje DPÚK v svojih pripombah trdilo, da je organom predlagalo bistveno cenejšo drugo možnost za okolju prijazno lokalno prevozno storitev na liniji Ústí nad Labem - Střekov (na podlagi avtobusov na stisnjen zemeljski plin (CNG) namesto trolejbusov podjetja DP Ústí), a je bila ta možnost zavrnjena. Češki organi nimajo nikjer uradno zabeleženo, da bi podjetje DPÚK uradno predložilo nadomesten projekt za zagotavljanje okolju prijaznejšega prevoza v občini. Projekt, priložen k predložitvi podjetja DPÚK, nosi datum junij 2001, zato v času ocenjenega povečanja kapitala ni bil pomemben. Češki organi trdijo tudi, da je linija Ústí nad Labem - Střekov sestavni del trolejbusnega sistema, ki se je postopno gradil od leta 1984 in začenjal z delovanjem od leta 1988.
(175)
Linija Ústí nad Labem - Střekov je bila torej zgrajena kot sestavni del obstoječega trolejbusnega sistema, ki ga je gradilo podjetje DP Ústí, ga imelo v lasti in z njim upravljalo. Poleg tega ni jasnih dokazov, da je v času povečanja kapitala obstajala kakšna razumna in dosegljiva druga možnost. Komisija zato meni, da morebitne nadomestne rešitve konkurenčnih prevoznikov za ta določeni del omrežja niso bile razumne možnosti, ki bi jih občina Ústí nad Labem morala upoštevati.
(176)
Glede sorazmernosti ukrepa je Komisija v preteklosti odobrila pomoč za naložbe v prometno infrastrukturo z intenzivnostjo pomoči do 50 % (48). Če so države članice dokazale ekonomsko potrebo po višji intenzivnosti pomoči, je bila Komisija v zadnjem času pripravljena sprejeti višje intenzivnosti v ustrezno utemeljenih primerih (49). -
(177)
V zadevnem primeru ukrep iz točke (e) uvodne izjave 96 podjetju DP Ústí zagotavlja intenzivnost pomoči v višini 89 %: skupni stroški izgradnje trolejbusne linije so znašali približno 179,3 milijona CZK, od tega je bilo 160 milijonov CZK financiranih s povečanjem kapitala. Komisija kljub temu meni, da je povečanje kapitala sorazmerno za doseganje navedenega cilja splošnega interesa iz naslednjih razlogov:
-
v nasprotju s pomočjo v obliki neposredno dodeljenih nepovratnih sredstev je bila zadevna pomoč dodeljena s povečanjem kapitala. To pomeni, da je dejanski znesek pomoči pri tej dejavnosti znatno nižji od vrednosti povečanja kapitala, saj je bila občina Ústí nad Labem edini delničar podjetja DP Ústí pred povečanjem kapitala in po njem. Občina Ústí nad Labem kot 100-odstotni delničar podjetja DP Ústí obdrži neposredno lastništvo nad trolejbusno linijo, ki je bila financirana s povečanjem kapitala in bo lahko prejemala dobiček iz njenega delovanja ali od morebitne prodaje, saj bi se vrednost podjetja DP Ústí zaradi te naložbe povečala. Zato zagotavljanje financiranja v obliki povečanja kapitala zagotavlja, da je dejanska intenzivnost pomoči nižja od tiste, ki bi bila rezultat preproste primerjave povečanja kapitala in stroškov projekta.
-
Glede spodbujevalnega učinka se zaradi zneska, vloženega v ta projekt, zdi malo verjetno, da bi lahko podjetje DP Ústí te naložbe izvedlo brez dodatnega kapitala. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila izgradnja drugih, manj pomembnih delov omrežja trolejbusnega sistema v občini Ústí nad Labem financirana z drugimi sredstvi (npr. bančnimi posojili v višini 5 milijonov CZK in 35 milijonov CZK v letih 2004 in 2005 ter 40 milijonov CZK leta 2007 - glej oddelek 7.1.2). Trolejbusna linija Ústí nad Labem - Střekov je bila zadnji nedokončani pomembni del sistema trolejbusnega omrežja, ki se je v občini Ústí nad Labem gradil od leta 1984.
-
Komisija poleg tega ugotavlja, da so bila sredstva iz povečanja lastniškega kapitala v višini 160 milijonov CZK namenjena izključno za financiranje izgradnje trolejbusne linije Ústí nad Labem - Střekov. Sredstva povečanja kapitala so bila na ločenem računu podjetja DP Ústi, s katerega so se izvajala plačila za izgradnjo trolejbusne linije. Denarja zato ni bilo mogoče uporabiti za morebitno navzkrižno subvencioniranje prevoznih dejavnosti podjetja DP Ústí.
-
Preostali znesek stroškov izgradnje trolejbusne linije v višini 19,3 milijona CZK je podjetje DP Ústí financiralo iz lastnih sredstev. Pomoč je bila zato omejena na najnižji znesek, potreben za pokritje pomanjkanja sredstev za projekt.
(178)
Komisija zato meni, da je pomoč sorazmerna za doseganje navedenega cilja splošnega interesa.
7.2.2.3 Dostop do zadevne infrastrukture je odprt za vse uporabnike brez razlikovanja
(179)
Trolejbusi so del javnega prevoza, zato jih bodo brez razlikovanja lahko uporabljali vsi potniki.
7.2.2.4 Pomoč ne sme prispevati k izkrivljanju konkurence v nasprotju s splošnim interesom
(180)
Da bi lahko prevoz s trolejbusi predstavljal nadomestno možnost cestnemu prometu, je potrebna določena osnovna infrastruktura. Povečanje kapitala je omejeno na dodatne stroške, potrebne na izgradnjo trolejbusne linije, in ne krije stroškov delovanja podjetja DP Ústí, zato ukrep iz točke (e) uvodne izjave 96 ne bo izkrivljal konkurence v primerjavi z avtobusnim prevozom v obsegu, ki je v nasprotju s splošnim interesom.
(181)
Komisija zato ugotavlja, da se lahko državna pomoč na podlagi tega ukrepa šteje za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 93 Pogodbe.
8. SKLEPNE UGOTOVITVE
(182)
Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da nadomestila, ki jih je regija Ústí nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom dodelila za izpolnjevanje obveznosti javnih služb v obdobju od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007, in poroštvi, ki ju je občina Ústí nad Labem zagotovila podjetju DP Ústí za zavarovanje posojil v višini 35 milijonov CZK oziroma 5 milijonov CZK, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(183)
Komisija nadalje ugotavlja, da nadomestila, ki jih je regija Ústí nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom dodelila za izpolnjevanje obveznosti javne službe v obdobju 2005-2006, nadomestila, ki jih je regija Ústí nekaterim regionalnim avtobusnim prevoznikom dodelila za izpolnjevanje obveznosti javnih služb v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz zahteve predhodnega obveščanja iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007.
(184)
Komisija nazadnje ugotavlja, da povečanje kapitala v višini 160 milijonov CZK, ki ga je občina Ústí nad Labem dodelila podjetju DP Ústí, pomeni državno pomoč, ki jo je Češka republika nezakonito izvedla s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe. Državna pomoč na podlagi tega ukrepa se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 93 Pogodbe.
(185)
Komisija je zato -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Državna pomoč, ki jo je Češka republika izvedla za podjetja ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem - SADO, Petr Frommel - FOBUS, Petr Stejskal - SPORTBUS in Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba v obliki nadomestil za storitve javnega prevoza v obdobju 2005-2006, je združljiva z notranjim trgom v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in torej s členom 93 Pogodbe.
Državna pomoč, ki jo je Češka republika izvedla za podjetja ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. in Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. v obliki nadomestil za storitve javnega prevoza v obdobju od 9. septembra 2006 do 31. decembra 2006, je združljiva z notranjim trgom v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 in torej s členom 93 Pogodbe.
Državna pomoč, ki jo je Češka republika nezakonito izvedla s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe za podjetje Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. v obliki povečanja kapitala v višini 160 milijonov CZK, je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 93 Pogodbe.
Člen 2
Ukrep, ki ga je Češka republika izvedla za podjetja Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. in ZDAR, a.s. v obliki nadomestil za storitve javnega prevoza v obdobju od 9. septembra 2006 do 2. junija 2007 ter za podjetje Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. v obliki poroštev v višini 35 milijonov CZK in 5 milijonov CZK, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.
V Bruslju, 25. junija 2014