РЕШЕНИЕ 2014/913/ОВППС НА СЪВЕТА
от 15 декември 2014 година
за подкрепа на Хагския кодекс за поведение и неразпространението на балистични ракети в рамките на изпълнението на Стратегията на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 26, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
На 12 декември 2003 г. Европейският съвет прие Стратегия на ЕС срещу разпространението на оръжия за масово унищожение (наричана по-долу „Стратегията“), глава III от която съдържа списък с мерките, които трябва да се предприемат както в Европейския съюз (ЕС), така и в трети държави за борба с разпространението на такива оръжия.
(2)
ЕС изпълнява активно Стратегията и привежда в действие мерките, изброени в глави II и III от нея, например чрез отпускане на финансови средства в подкрепа на конкретни проекти, водещи до укрепване на многостранна система за неразпространение и многостранни мерки за изграждане на доверие. Хагският кодекс за поведение срещу разпространението на балистични ракети (наричан по-нататък „Кодексът“ или „ХКП“) и Режимът за контрол на ракетните технологии (РКРТ) представляват неразделна част от многостранната система за неразпространение. Целта на Кодекса и РКРТ е предотвратяване и ограничаване на разпространението на балистични ракетни системи, способни да пренасят оръжия за масово унищожение (ОМУ), и свързаните с тях технологии.
(3)
На 17 ноември 2003 г. Съветът прие Обща позиция 2003/805/ОВППС (1). В посочената обща позиция се призовава, наред с другото, към насърчаване на присъединяването на възможно най-много държави към Кодекса, особено на онези с капацитет в областта на балистичните ракети, както и за по-нататъшно развитие и изпълнение на Кодекса, особено на предвидените в него мерки за изграждане на доверие, и за насърчаване на по-тясна връзка между Кодекса и многостранната система на ООН за неразпространение.
(4)
На 8 декември 2008 г. Съветът прие заключенията си и документ, озаглавен „Нови насоки за действие от страна на Европейския съюз в борбата срещу разпространението на оръжия за масово унищожение и системите за тяхната доставка“. В документа се посочва, наред с другото, че разпространението на ОМУ и на системите за тяхната доставка продължава да бъде едно от най-големите предизвикателства пред сигурността и че политиката на неразпространение е съществена част от общата външна политика и политика на сигурност. С оглед на постигнатия напредък и на продължаващите усилия за прилагане на „новите насоки за действие“ през декември 2010 г. Съветът постигна съгласие да удължи срока за тяхното прилагане до края на 2012 г.
(5)
На 18 декември 2008 г. Съветът прие Решение 2008/974/ОВППС (2) в подкрепа на Кодекса в рамките на изпълнението на Стратегията.
(6)
На 23 юли 2012 г. Съветът прие Решение 2012/423/ОВППС (3). Посоченото решение даде възможност за успешно насърчаване на всеобщото приложение на Кодекса и за спазване на неговите принципи. Приоритет на Съюза е да продължи диалога между присъединилите се и неприсъединилите се държави с оглед допълнителното насърчаване на всеобщото приложение на Кодекса, както и по-доброто му изпълнение и укрепване. Настоящото решение следва да допринесе за този процес.
(7)
В по-общ план продължаващото разпространение на балистични ракети, способни да пренасят ОМУ, поражда сериозна загриженост сред международната общност, по-специално текущите програми за балистични ракети в Близкия изток, Североизточна Азия и Югоизточна Азия, включително Иран, Сирия и Корейската народнодемократична република (КНДР).
(8)
В Резолюция 1540 (2004) Съветът за сигурност на ООН подчерта, а в Резолюция 1977 (2011) припомни, че разпространението на ядрени, химически и биологически оръжия, както и на средствата за тяхната доставка, съставлява заплаха за международния мир и сигурност, и задължи държавите, наред с другото, да се въздържат от подпомагане с каквито и да било средства на недържавни участници за разработване, придобиване, производство, притежаване, транспортиране, трансфер или използване на ядрени, химически или биологически оръжия и системите за тяхната доставка. Заплахата, която представляват ядрените, химическите и биологическите оръжия и средствата за тяхната доставка за международния мир и сигурност, беше потвърдена в Резолюция 1887 (2009) на Съвета за сигурност на ООН относно ядреното неразпространение и ядреното разоръжаване. Освен това в резолюции 1929 (2010) и 1718 (2006) на Съвета за сигурност на ООН, основаващи се наред с другото на резолюции 1540(2004), 1977(2011) и 1887(2009) на Съвета за сигурност на ООН, Съветът за сигурност на ООН реши, че Иран и КНДР не следва да предприемат каквито и да било действия, свързани с балистични ракети, способни да доставят ядрени оръжия, включително установки за изстрелване с балистична технология, както и че държавите следва да предприемат всички необходими мерки да предотвратят трансфер на технологии или техническа помощ за Иран и КНДР, свързани с такива дейности.
(9)
Настоящото решение следва да послужи, в по-общ план, за подкрепа на спектър от дейности, насочени срещу разпространението на балистични ракети,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. За да се осигури непрекъснатото и практическото изпълнение на някои елементи от Стратегията съгласно предвиденото в приложението, Съюзът:
а)
подпомага дейности за подкрепа на Кодекса и РКРТ, по-специално с цел:
i)
насърчаване на всеобщото приложение, и по-специално присъединяването към Кодекса на всички държави със способности в областта на балистичните ракети;
ii)
подкрепа на изпълнението и по-широко популяризиране на Кодекса;
iii)
насърчаване на спазването на насоките на РКРТ и приложението към него;
б)
в по-общ план - подпомага определен спектър от дейности за борбата срещу разпространението на балистични ракети, насочени по-специално към повишаване на осведомеността за тази заплаха, увеличаване на усилията за по-голяма ефективност на многостранните инструменти, засилване на подкрепата за инициативи за търсене на решения по тези конкретни предизвикателства и оказване на помощ на заинтересованите държави да укрепят националния си режим за контрол на износа.
2. В този контекст проектите, които ще подкрепя Съюзът, обхващат следните специфични дейности:
a)
дейности в подкрепа на Кодекса:
i)
изготвяне и публикуване на „пакет от встъпителни материали“ за информационни дейности, насочени към неприсъединилите се държави, като същевременно се припомнят задълженията на присъединилите се държави;
ii)
организиране на съпътстващи информационни прояви във Виена в рамките на годишната среща на присъединилите се към ХКП държави;
iii)
организиране на съпътстващи информационни прояви в подкрепа на ХКП в рамките на заседанията на Първи комитет на Общото събрание на ООН;
iv)
организиране на до три регионални информационни семинара въз основа на приоритетите на ЕС (евентуално в Азия, района на Персийския залив и Латинска Америка);
v)
насърчаване на представителите на присъединилите се и на неприсъединилите се държави от развиващите се страни да присъстват на годишните срещи на ХКП и на информационните семинари;
vi)
организиране на семинари за повишаване на осведомеността за държавите, които са се присъединили неотдавна към ХКП, за да им се окаже съдействие за изпълнение на задълженията им, включително в рамките на годишната среща на ХКП във Виена;
vii)
подкрепа за координирането на усилията за популяризиране на ХКП с дейностите на Комитет 1540 на ООН, включително чрез финансиране на участието на експерти на ХКП в посещенията на Комитет 1540 в отделни държави;
viii)
подкрепа за защитения механизъм на ХКП за електронна информация и комуникация, базиран в интернет (e-ICC), включително чрез техническо укрепване на уебсайта;
б)
дейности в подкрепа на неразпространението на балистични ракети като цяло:
i)
организиране на до четири семинара за повишаване на осведомеността относно разпространението на балистичните ракети в рамките на многостранни форуми, евентуално във връзка с информационните семинари за ХКП, посочени в буква а), като например семинар в рамките на Общото събрание на ООН или на подготвителните комитети на Договора за неразпространение на ядреното оръжие;
ii)
организиране на до три регионални семинара за повишаване на осведомеността относно разпространението на балистичните ракети и насърчаване на обсъжданията относно перспективите за намиране на по-добър отговор на заплахата от разпространение на балистични ракети на регионално равнище, евентуално във връзка с други информационни дейности на ЕС относно ХКП; заедно със заинтересованите държави семинарите биха могли да се проведат в Азия, района на Персийския залив и Латинска Америка;
iii)
изготвяне на четири документа за размисъл относно възможните бъдещи многостранни стъпки за предотвратяване на заплахата от разпространението на ракети и за насърчаване на усилията за разоръжаване в областта на балистичните ракети, като се обръща особено внимание на възможните мерки за изграждане на доверие, и проучване на възможността за предприемане на насочени към конкретни региони мерки като първа стъпка, например в регионите от особен интерес за Съюза и/или където може да се очаква постигането на напредък в близко бъдеще;
iv)
организиране на до три семинара за повишаване на осведомеността за експерти, особено сред научните среди и/или сред занимаващите се с изследвания на космоса научни среди и отрасли, с цел предотвратяване на ранен етап на трансфер на знания и на технологии с двойна употреба;
v)
насърчаване на достъпа на учени от развиващите се страни, работещи в областта на неразпространението на балистични ракети, до проекти на центровете на ЕС за високи постижения;
vi)
в координация с центровете на ЕС за високи постижения - организиране на целеви експертни мисии в трети държави с цел споделяне на информация и извлечени поуки относно контрола на износа на ракетни технологии и изделия с двойна употреба, и с цел подпомагане на усилията им за изграждане национален капацитет;
vii)
подкрепа за обучението на експерти в областта на неразпространението на балистични ракети чрез участие в програми на ЕС, като например програми на Европейския колеж по сигурност и отбрана, или в програми на държавите - членки на Съюза (наричани по-долу „държавите членки“).
В приложението се съдържа подробно описание на проектите.
Член 2
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) отговаря за изпълнението на настоящото решение.
2. Техническото изпълнение на проектите, посочени в член 1, параграф 2, се осъществява от Fondation pour la recherche stratégique (Фондацията за стратегически изследвания - ФСИ), която изпълнява тази задача под ръководството на ВП. За тази цел ВП постига необходимите договорености с ФСИ.
Член 3
1. Референтната сума за изпълнението на проектите, посочени в член 1, параграф 2, е 990 000 EUR.
2. Разходите, финансирани чрез посочената в параграф 1 сума, се управляват в съответствие с процедурите и правилата, приложими към общия бюджет на Съюза.
3. Комисията упражнява надзор върху правилното управление на разходите, посочени в параграф 1. За тази цел тя сключва споразумение за финансиране с ФСИ. В него се предвижда, че ФСИ осигурява подходяща на размера на приноса на ЕС публичност.
4. Комисията полага усилия да сключи посоченото в параграф 3 споразумение за финансиране във възможно най-кратък срок след влизането в сила на настоящото решение. Тя информира Съвета за възникналите трудности в този процес, както и за датата на сключване на споразумението за финансиране.
Член 4
1. ВП докладва на Съвета за изпълнението на настоящото решение въз основа на редовни доклади, изготвяни от ФСИ. Тези доклади представляват основа за оценката, извършвана от Съвета.
2. Комисията предоставя информация относно финансовите аспекти на проектите, посочени в член 1, параграф 2.
Член 5
1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
2. Срокът на действие на настоящото решение изтича 30 месеца след датата на сключване на споразумението за финансиране, посочено в член 3, параграф 3. Срокът на действие обаче изтича шест месеца след влизането на решението в сила, ако в рамките на този срок не е сключено споразумение за финансиране.
Съставено в Брюксел на 15 декември 2014 година.
SKLEP SVETA 2014/913/SZVP
z dne 15. decembra 2014
v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja in neširjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v Uniji, pa tudi v tretjih državah.
(2)
EU dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe, naštete v poglavjih II in III strategije, med drugim sprostitev finančnih sredstev za podporo posebnih projektov, namenjenih utrjevanju sistema, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja, ter večstranske ukrepe za krepitev zaupanja. Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: kodeks ali HCoC) in Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR) sta sestavni del tega sistema, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja. Cilj kodeksa in MTCR je preprečevanje in omejevanje širjenja sistemov balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje in z njim povezane tehnologije.
(3)
Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1). V navedenem skupnem stališču med drugim poziva k spodbuditvi čim več držav k podpisu kodeksa, zlasti tistih, ki imajo na voljo zmogljivosti za balistične izstrelke, poziva pa tudi k nadaljnjemu razvoju in izvajanju kodeksa, predvsem njegovih ukrepov za krepitev zaupanja in za pospeševanje tesnejše povezave kodeksa s sistemom ZN, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja.
(4)
Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe Sveta in dokument z naslovom Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov. V dokumentu je med drugim zapisano, da širjenje orožja za množično uničevanje ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistveni element skupne zunanje in varnostne politike. Na podlagi doseženega napredka in stalnih prizadevanj za izvajanje novih smernic za ukrepanje se je Svet decembra 2010 dogovoril, da bo obdobje izvajanja podaljšal do konca leta 2012.
(5)
Svet je 18. decembra 2008 sprejel Sklep 2008/974/SZVP (2) v podporo kodeksu v okviru izvajanja Strategije.
(6)
Svet je 23. julija 2012 sprejel Sklep 2012/423/SZVP (3). Navedeni sklep je omogočil uspešno uveljavljanje vsesplošne uporabe kodeksa in izpolnjevanje vseh njegovih načel. Nadaljevanje tega dialoga med državami podpisnicami in nepodpisnicami je prednostna naloga Unije, saj je njen cilj, da še naprej spodbuja vsesplošno uporabo kodeksa ter njegovo boljše izvajanje in okrepitev. Ta sklep bi moral prispevati k temu procesu.
(7)
Bolj splošno je nenehno širjenje balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje, razlog za vse večjo zaskrbljenost mednarodne skupnosti, zlasti glede na sedanje programe balističnih izstrelkov na Bližnjem vzhodu, v severovzhodni in jugovzhodni Aziji, vključno z Iranom, Sirijo in Demokratično ljudsko republiko Korejo.
(8)
Varnostni svet ZN je v Resoluciji VS ZN št. 1540 (2004) poudaril, nato pa v Resoluciji VS ZN št. 1977 (2011) znova opozoril, da širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter njegovih nosilcev ogroža mednarodni mir in varnost, države pa so se med drugim zavezale, da ne bodo z ničemer podpirale nedržavnih akterjev pri razvoju, nakupu, izdelavi, posedovanju, prevozu, prenosu in uporabi jedrskega, kemičnega ali biološkega orožja in njegovih nosilnih sistemov. Grožnja mednarodnemu miru in varnosti, ki jo predstavljajo jedrsko, kemično in biološko orožje ter njegovi nosilci, je bila potrjena tudi v Resoluciji VS ZN št. 1887 (2009) o neširjenju jedrskega orožja in jedrski razorožitvi. Poleg tega je Varnostni svet ZN v resolucijah št. 1929 (2010) in 1718 (2006), ki med drugim temeljita na resolucijah VS ZN 1540 (2004), 1977 (2011) in 1887 (2009), zapisal, da Iran in Demokratična ljudska republika Koreja ne bi smela izvajati nobenih dejavnosti, povezanih z balističnimi izstrelki, ki lahko nosijo jedrsko orožje, vključno z izstreljevanjem izstrelkov z uporabo tehnologije balističnih izstrelkov, in da bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da preprečijo prenos tehnologije ali tehnične pomoči Iranu in Demokratični ljudski republiki Koreji v zvezi s temi dejavnostmi.
(9)
Ta sklep bi moral na splošno podpirati različne oblike dejavnosti za boj proti širjenju balističnih izstrelkov -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Da bi zagotovili stalno in dejansko izvajanje nekaterih elementov Strategije, kot so navedeni v Prilogi, Unija:
(a)
podpira dejavnosti v podporo kodeksu in MTCR, pri čemer so njeni glavni cilji:
(i)
spodbujanje vsesplošne uporabe, zlasti pa spodbujanje vseh držav z zmogljivostmi za balistične izstrelke k podpisu kodeksa;
(ii)
podpora izvajanju in večji prepoznavnosti kodeksa;
(iii)
spodbujanje zavezanosti smernicam MTCR in njegove priloge.
(b)
na splošno podpira različne oblike dejavnosti za boj proti širjenju balističnih izstrelkov, zlasti tistih, ki so namenjene boljšemu seznanjanju s to grožnjo, krepitvi prizadevanj za večjo učinkovitost večstranskih instrumentov, pridobivanju podpore za pobude, ki obravnavajo specifične izzive, in pomoči zainteresiranim državam, da izboljšajo svoje nacionalne sisteme za nadzor izvoza.
2. Glede na to zajemajo projekti, ki jih bo podprla unija, naslednje posebne dejavnosti:
(a)
dejavnosti v podporo kodeksu:
(i)
priprava in objava „paketa dobrodošlice“ v okviru dejavnosti, namenjenih obveščanju držav nepodpisnic, pa tudi opozarjanju držav podpisnic na njihove obveznosti;
(ii)
organizacija spremljajočih dejavnosti, namenjenih ozaveščanju, ob letnem srečanju držav podpisnic HCoC na Dunaju;
(ii)
organizacija spremljajočih dejavnosti, namenjenih ozaveščanju o HCoC, ob zasedanjih Prvega odbora Generalne skupščine ZN;
(iv)
organizacija največ treh regionalnih seminarjev za ozaveščanje na podlagi prednostnih nalog EU (morda v Aziji, zalivskih državah in latinski Ameriki);
(v)
spodbujanje predstavnikov držav v razvoju, tako podpisnic kot nepodpisnic, da se udeležijo letnih srečanj HCoC in seminarjev za ozaveščanje;
(vi)
organizacija informativnih srečanj za države, ki so pred kratkim pristopile h HCoC, da bi jim pomagali pri izpolnjevanju njihovih obveznosti, tudi ob robu letnega srečanja HCoC na Dunaju;
(vii)
podpora pri usklajevanju prizadevanj za spodbujanje HCoC prek dejavnosti Odbora ZN, ustanovljenega na podlagi resolucije VS ZN 1540 (Odbor ZN 1540), vključno s financiranjem udeležbe strokovnjakov HCoC pri obiskih Odbora ZN 1540 v posameznih državah;
(viii)
podpora varnemu spletnemu informacijskemu in komunikacijskemu mehanizmu v okviru HCoC (e-ICC), tudi s tehničnimi izboljšavami spletne strani;
(b)
splošne dejavnosti v podporo neširjenju balističnih izstrelkov:
(i)
organizacija največ štirih seminarjev za boljše seznanjanje s problemom širjenja balističnih izstrelkov ob robu večstranskih forumov, po možnosti v povezavi z dejavnostmi iz točke (a) za ozaveščanje o HCoC, na primer seminarjem ob robu GS ZN ali zasedanj odborov za pripravo pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;
(ii)
organizacija največ treh regionalnih seminarjev za boljše seznanjanje s problemom širjenja balističnih izstrelkov in spodbujanje razprav o možnostih za učinkovitejše odzivanje na zadevno grožnjo na regionalni ravni, po možnosti v povezavi z drugimi dejavnostmi EU za ozaveščanje o HCoC; seminarji bi lahko v sodelovanju z zadevnimi državami potekali v Aziji, zalivskih državah in Latinski Ameriki;
(iii)
priprava štirih vrst gradiva za razmislek o morebitnih nadaljnjih večstranskih ukrepih za odpravljanje grožnje širjenja izstrelkov in spodbujanje prizadevanj za razorožitev, kar zadeva balistične izstrelke, s posebnim poudarkom na ukrepih za krepitev zaupanja, ter o možnosti sprejetja dogovora o ukrepanju na regionalni ravni kot prvem koraku, na primer na območjih, ki so za Unijo še posebno pomembna in/ali na katerih lahko pričakujemo napredek v bližnji prihodnosti;
(iv)
organizacija največ treh srečanj za ozaveščanje strokovnjakov, zlasti na področju znanosti in/ali vesolja ter strokovnjakov iz industrije, da bi preprečili prenos tehnologije z dvojno rabo in znanja v zgodnji fazi;
(v)
spodbujanje možnosti udeležbe akademikov iz držav v razvoju, dejavnih na področju neširjenja izstrelkov, pri projektih v okviru centrov odličnosti EU;
(vi)
organizacija specializiranih strokovnih misij v tretjih državah v sodelovanju s centri odličnosti EU, namenjenih izmenjavi informacij in praktičnih izkušenj glede nadzora izvoza tehnologije izstrelkov in blaga z dvojno rabo ter pomoči zadevnim državam pri vzpostavljanju nacionalnih zmogljivosti;
(vii)
podpora usposabljanju strokovnjakov na področju neširjenja balističnih izstrelkov v okviru sodelovanja v programih EU, kot so program Evropske akademije za varnost in obrambo ali programi držav članic Unije (v nadaljnjem besedilu: države članice).
Projekti so podrobno opisani v Prilogi.
Člen 2
1. Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
2. Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je pristojni organ Fondation pour la recherche stratégique (Fundacija za strateške raziskave - FRS), ki to nalogo opravlja v okviru odgovornosti VP. VP v ta namen s FRS sprejme ustrezne dogovore.
Člen 3
1. Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 990 000 EUR.
2. Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.
3. Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen s FRS sklene sporazum o financiranju. V njem je določeno, da mora FRS zagotoviti prepoznavnost prispevka EU v skladu z njegovo višino.
4. Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. V primeru težav pri tem postopku o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
Člen 4
1. VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi FRS. Svet na podlagi teh poročil pripravi oceno.
2. Komisija poroča o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).
Člen 5
1. Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
2. Ta sklep preneha veljati 30 mesecev po datumu sklenitve sporazumov o financiranju iz člena 3(3). Če sporazum o financiranju do tega datuma ni sklenjen, preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti.
V Bruslju, 15. decembra 2014