ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 665/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на условията за използване на незадължителния термин за качество „планински продукт“
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 31, параграфи 3 и 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1151/2012 се създава схема за незадължителни термини за качество с цел да се улесни предоставянето на информация в рамките на вътрешния пазар за добавящите стойност характеристики или специфики на селскостопанските продукти от техните производители. В същия регламент се определят условията за използването на незадължителния термин за качество „планински продукт“, като Комисията се оправомощава да приема делегирани актове относно дерогациите от тези условия за използване в надлежно обосновани случаи и с цел отчитане на природните ограничения, които влияят върху селскостопанското производство в планинските райони. Също така по силата на регламента Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за установяване на методи на производство и други критерии, които са от значение за използването на посочения термин.
(2)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите следва да се уточни използването на термина „планински продукт“ за продукти от животински произход. За продукти, добити от животни, като например мляко и яйца, производството следва да се извършва в планински райони. За продукти, произведени от животни, като например месо, животните следва да бъдат отглеждани в планински райони. Тъй като животновъдите често купуват млади животни, тези животни следва да прекарат най-малко последните две трети от живота си в планински райони.
(3)
Смяната на пасищата, включително между планински към непланински и обратно, се практикува в много райони на Съюза с цел използването на сезонната паша. По този начин се гарантира запазването на пасищата, разположени на по-голяма височина, които не са подходящи за целогодишна паша, и на традиционните културни ландшафти в планинските райони. Наред с това смяната на пасищата носи преки ползи за околната среда, например чрез намаляване на риска от ерозия и лавини. С цел да се насърчи продължителната практика на смяна на пасищата, следва също така използването на термина „планински продукт“ да се разреши за продукти, произведени от отглеждани при такава практика животни, които са прекарали поне една четвърт от жизнения си цикъл на пасища в планински райони.
(4)
За да се гарантира, че фуражите за селскостопански животни са с произход главно от планински райони, следва да се уточни, че по принцип е необходимо поне половината от годишната дажба храна на животните, изразена в процент сухо вещество, да е съставена от фуражи с произход от планински райони.
(5)
Тъй като наличните фуражи на преживните животни в планинските райони съставляват повече от половината от годишната им дажба храна, в техния случай този дял следва да бъде по-висок.
(6)
Поради природни ограничения и поради факта, че произведените в планинските райони фуражи са предназначени предимно за преживни животни, в момента само малка част от фуражите за свине е с произход от планинските райони. За да се постигне необходимият баланс между двете цели на термина „планински продукт“, посочени в съображение 45 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и да се гарантира, че свиневъдството в планинските райони може да продължи и по този начин да се запази селскостопанското производство, дялът на фуражите за свине с произход от тези райони следва да бъде по-малко от половината от годишната им дажба храна.
(7)
Ограниченията по отношение на фуражите при животни, отглеждани при смяна на пасищата, следва да се прилагат, докато животните пребивават в планински райони.
(8)
Тъй като тази практика се прилага и при кошерите, използването на термина „планински продукт“ следва да се уточни и по отношение на продуктите от пчеларство. Независимо от това, понеже захарта, служеща за храна на пчелите, обикновено не е с произход от планински райони, по отношение на пчелите не се прилагат хранителни ограничения.
(9)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите терминът „планински продукт“ следва да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони.
(10)
Следва да се разреши преработените продукти да съдържат суровини като захар, сол или билки, които не могат да бъдат произведени в планински райони, при условие че те не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките.
(11)
В планинските райони в определени части на Съюза липсват достатъчно съоръжения за производство на мляко и млечни продукти от сурово мляко, за клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове и за пресоване на маслиново масло. Природните ограничения влияят върху наличността на подходящи съоръжения и затрудняват процеса на преработка в планинските райони. Преработката на други места в близост до планинските райони не променя естеството на преработените продукти по отношение на планинския им произход. Поради това следва да се разреши терминът „планински продукт“ да се използва за такива продукти, когато преработката им се извършва извън планинските райони. С оглед на местоположението на преработвателните съоръжения в някои държави членки и необходимостта да се задоволят очакванията на потребителите, преработвателните дейности следва да се извършват в радиус от 30 km от съответните планински райони.
(12)
Освен това, за да се позволи на съществуващите съоръжения за производство на мляко и млечни продукти да продължат дейността си, следва да се разреши използването на термина „планински продукт“ само по отношение на онези от тях, които са били действащи към датата на влизане в сила на Регламент (ЕС) № 1151/2012. Тъй като разпределението на тези съоръжения в планинските райони не е равномерно, на държавите членки следва да се разреши да налагат по-строги изисквания за разстояние или изобщо да премахнат тази възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Продукти от животински произход
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, добити от животни, в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и преработени в такива райони.
2. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, които най-малко през последните две трети от живота си са отглеждани в посочените планински райони, ако продуктите са преработени в такива райони.
3. Чрез дерогация от параграф 2 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, отглеждани при смяна на пасищата, които през поне една четвърт от живота си са отглеждани на пасища в планински райони.
Член 2
Фуражи
1. За целите на член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 фуражите за селскостопански животни се считат за произхождащи главно от планинските райони, ако дялът на годишната дажба фуражи, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 50 %, а в случаите на преживни животни - 40 %.
2. Чрез дерогация от параграф 1 дялът на фуражите за свине, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 75 % от годишната дажба храна на животните.
3. Параграф 1 не се прилага по отношение на фуражи за посочените в член 1, параграф 3 животни, отглеждани при смяна на пасищата, когато отглеждането им се извършва извън планинските райони.
Член 3
Продукти от пчеларство
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от пчеларство, ако пчелите са събирали нектар и полен само в планински райони.
2. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 не се изисква захарта, служеща за храна на пчелите, да е с произход от планински райони.
Член 4
Продукти от растителен произход
Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
Член 5
Съставки
Когато се използват в продуктите, посочени в членове 1 и 4, следните съставки могат да бъдат с произход извън планинските райони, при условие че не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките:
а)
продукти, които не са изброени в приложение I към Договора; и
б)
билки, подправки и захар.
Член 6
Преработвателни дейности извън планинските райони
1. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 и член 1, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент следните преработвателни дейности може да се извършват и извън планинските райони, при условие че разстоянието от съответния планински район не превишава 30 km:
а)
преработвателни дейности за производство на мляко и млечни продукти в преработвателни съоръжения, действащи към 3 януари 2013 г.;
б)
клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове;
в)
пресоване на маслиново масло.
2. По отношение на продукти, преработвани на тяхна територия, държавите членки могат да решат, че дерогацията в параграф 1, буква а) няма да се прилага или че e необходимо преработвателните съоръжения да бъдат разположени в радиус от по-малко от 30 km от съответния планински район.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 665/2014
z dne 11. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pogoji uporabe neobvezne navedbe kakovosti „gorski proizvod“
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 31(3) in (4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1151/2012 določa shemo za neobvezne navedbe kakovosti, da bi proizvajalci na notranjem trgu lažje sporočali značilnosti in lastnosti dodane vrednosti kmetijskih proizvodov. Določa pogoje uporabe neobvezne navedbe kakovosti „gorski proizvod“ in pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev odstopanj od navedenih pogojev uporabe v ustrezno utemeljenih primerih in zaradi upoštevanja naravnih omejitev, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih. Navedena uredba Komisijo pooblašča tudi za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z določitvijo metod proizvodnje in drugih meril, pomembnih za uporabo te navedbe.
(2)
Da bi se izognili zavajanju potrošnikov, bi bilo treba pojasniti uporabo navedbe „gorski proizvod“ za proizvode živalskega izvora. Za proizvode, pridobljene iz živali, kot so mleko in jajca, bi proizvodnja morala potekati na gorskih območjih. Za proizvode, narejene iz živali, kot je meso, bi morale biti živali rejene na gorskih območjih. Ker kmetje pogosto kupujejo mlade živali, bi morale te preživeti vsaj zadnji dve tretjini svojega življenja na gorskih območjih.
(3)
Na številnih območjih v Uniji se uporablja sezonska selitev živali, vključno s selitvijo med pašniki na gorskih in negorskih območjih, da se izkoristi sezonska možnost paše. To zagotavlja ohranjanje pašnikov na višjih območjih, ki niso primerni za celoletno pašo, in tradicionalne kulturne krajine na gorskih območjih. Sezonska selitev živali ima tudi neposredne okoljske koristi, kot je na primer zmanjšano tveganje erozije in plazov. Da bi spodbujali stalno prakso sezonske selitve živali, bi bilo treba dovoliti uporabo navedbe „gorski proizvod“ tudi za proizvode iz zadevnih živali, ki preživijo vsaj četrtino življenja na pašnikih na gorskih območjih.
(4)
Da bi zagotovili, da krma za rejne živali izvira pretežno z gorskih območij, bi bilo treba pojasniti, da bi načeloma morala vsaj polovico njihove letne prehrane, izraženo kot odstotek suhe snovi, sestavljati krma z gorskih območij.
(5)
Ker razpoložljiva krma za prežvekovalce na gorskih območjih predstavlja več kot polovico njihove letne prehrane, bi moral biti v tem primeru ta odstotek višji.
(6)
Zaradi naravnih omejitev in dejstva, da je krma z gorskih območij namenjena predvsem prežvekovalcem, trenutno le majhen delež krme za prašiče izvira z gorskih območij. Da bi dosegli potrebno ravnovesje med obema ciljema navedbe „gorski proizvod“, navedenima v uvodni izjavi 45 Uredbe (EU) št. 1151/2012, zagotovili, da se prašičereja na gorskih območjih lahko nadaljuje in tako ohranili podeželsko strukturo, bi moral delež krme za prašiče, ki mora izvirati s takih območij, predstavljati manj kot polovico njihove letne prehrane.
(7)
Omejitve krme bi se morale uporabljati, kadar so živali, ki se sezonsko selijo, na gorskih območjih.
(8)
Ker se sezonska selitev uporablja tudi za čebelje panje, bi bilo treba pojasniti uporabo navedbe „gorski proizvod“ za čebelarske proizvode. Vendar se omejitve krme ne bi smele uporabljati za čebele, saj sladkor, s katerim se krmijo čebele, običajno ne izvira z gorskih območij.
(9)
Da bi se izognili zavajanju potrošnikov, bi bilo treba navedbo „gorski proizvod“ uporabljati za proizvode rastlinskega izvora le, če se rastline pridelujejo na gorskih območjih.
(10)
Dovoliti bi morali, da predelani proizvodi kot sestavine vsebujejo surovine, kot so sladkor, sol ali zelišča, ki jih ni mogoče pridobivati na gorskih območjih, pod pogojem, da ne predstavljajo več kot 50 % skupne teže sestavin.
(11)
Na gorskih območjih v nekaterih delih Unije ni dovolj obratov za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov iz surovega mleka, za zakol živali, razsek in izkoščevanje trupov ter stiskanje oljčnega olja. Naravne omejitve vplivajo na razpoložljivost ustreznih predelovalnih obratov na gorskih območjih, zaradi česar je predelava težavna in nedonosna. Predelava na drugi lokaciji v bližini gorskih območij ne spreminja narave proizvodov iz take predelave, kar zadeva njihov gorski izvor. Zato bi morali za takšne proizvode, kadar se predelajo zunaj gorskih območij, dovoliti uporabo navedbe „gorski proizvod“. Glede na lokacijo predelovalnih obratov v nekaterih državah članicah in potrebo po izpolnjevanju pričakovanj potrošnikov bi morali postopki predelave potekati največ 30 km stran od zadevnega gorskega območja.
(12)
Da bi omogočili, da obstoječi obrati za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov nadaljujejo svojo dejavnost, bi morali uporabo navedbe „gorski proizvod“ dovoliti samo tistim, ki so obstajali na dan začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ker je razpoložljivost takih obratov na gorskih območjih različna, bi bilo treba države članice pooblastiti, da lahko uvedejo strožjo zahtevo glede oddaljenosti ali to možnost v celoti odpravijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Proizvodi živalskega izvora
1. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za proizvode, pridobljene iz živali na gorskih območjih, kot so opredeljena v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, in predelane na takih območjih.
2. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za proizvode, narejene iz živali, ki so se vsaj zadnji dve tretjini svojega življenja redile na teh gorskih območjih, če so proizvodi predelani na takih območjih.
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se navedba „gorski proizvod“ lahko uporablja za proizvode, narejene iz živali, ki se sezonsko selijo in ki so vsaj četrtino svojega življenja preživele med sezonsko pašo na pašnikih na gorskih območjih.
Člen 2
Krma
1. Za namene člena 31(1)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se za krmo za rejne živali šteje, da izvira pretežno z gorskih območij, če delež letne živalske prehrane, ki ga ni mogoče proizvesti na gorskih območjih, izražen kot odstotek suhe snovi, ne presega 50 % oz. 40 % v primeru prežvekovalcev.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 delež krme za prašiče, ki je ni mogoče proizvesti na gorskih območjih, izražen kot odstotek suhe snovi, ne presega 75 % letne živalske prehrane.
3. Odstavek 1 se ne uporablja za krmo za živali, ki se sezonsko selijo, iz člena 1(3), kadar se redijo zunaj gorskih območij.
Člen 3
Čebelarski proizvodi
1. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za čebelarske proizvode, če so čebele nabirale nektar in cvetni prah samo na gorskih območjih.
2. Z odstopanjem od člena 31(1)(a) Uredbe (U) št. 1151/2012 se za sladkor, s katerim se krmijo čebele, ne zahteva, da izvira z gorskih območij.
Člen 4
Proizvodi rastlinskega izvora
Z odstopanjem od člena 31(1)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se navedba „gorski proizvod“ lahko uporablja za proizvode rastlinskega izvora samo, če se rastlina goji na gorskih območjih, kot so opredeljena v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.
Člen 5
Sestavine
Kadar se naslednje sestavine uporabljajo v proizvodih iz členov 1 in 4, lahko izvirajo z negorskih območij, pod pogojem, da ne predstavljajo več kot 50 % skupne teže sestavin:
(a)
proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi, in
(b)
zelišča, začimbe in sladkor.
Člen 6
Postopki predelave zunaj gorskih območij
1. Z odstopanjem od člena 31(1)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in člena 1(1) in (2) te uredbe naslednji postopki predelave lahko potekajo zunaj gorskih območij, če oddaljenost od zadevnega gorskega območja ni večja od 30 kilometrov:
(a)
postopki predelave za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov v predelovalnih obratih, ki so obstajali 3. januarja 2013;
(b)
zakol živali ter razsek in izkoščevanje trupov;
(c)
stiskanje oljčnega olja.
2. Države članice lahko, kar zadeva proizvode, predelane na njihovem ozemlju, določijo, da se odstopanje od odstavka 1 točke (a) ne bo uporabljalo, ali pa določijo največjo dovoljeno razdaljo med predelovalnim obratom in zadevnim gorskim območjem, ki je manjša od 30 km.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2014