РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1302/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1082/2006 относно Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) с цел по-голяма яснота, опростяване и усъвършенстване на процеса на създаване и функциониране на такива групи
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, трета алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3), на 29 юли 2011 г. Комисията прие доклад до Европейския парламент и до Съвета относно прилагането на посочения регламент. В посочения доклад Комисията обяви намерението си да предложи ограничен брой изменения на Регламент (ЕО) № 1082/2006, за да се улесни създаването и функционирането на ЕГТС, както и да бъде внесена яснота в някои от съществуващите разпоредби. Пречките пред създаването на нови ЕГТС следва да бъдат отстранени, като се запази приемствеността и се улесни функционирането на вече съществуващите групи, което ще позволи по-масовото използване на ЕГТС за подобряване на съгласуваността между политиките и на сътрудничеството между публичните органи, без това да създава допълнителна тежест за националните администрации или за тези на Съюза.
(2)
Създаването на ЕГТС е въпрос, който подлежи на решаване от нейните членове и техните национални органи и не е автоматично свързано с юридически или финансови преимущества на равнището на Съюза.
(3)
С Договора от Лисабон се добави териториалното измерение на политиката на сближаване и терминът „Общност“ беше заменен с термина „Съюз“. Поради това новата терминология следва да бъде въведена в Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(4)
ЕГТС могат да имат потенциала да засилят насърчаването и постигането на хармоничното развитие на Съюза като цяло и по-специално на икономическото, социалното и териториалното сближаване на неговите региони, както и да допринесат за постигане на целите на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“). ЕГТС могат също така да допринесат положително за намаляване на пречките пред териториалното сътрудничество между регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, включително и по отношение на специфичната ситуация с най-отдалечените региони, и могат да бъдат от основно значение за укрепване на сътрудничеството между трети държави, отвъдморски страни и територии („ОСТ“) и пограничните региони на Съюза, включително чрез използване на програмите на Съюза за външно сътрудничество.
(5)
Опитът, натрупан от създадените до момента ЕГТС, показва, че ЕГТС се използват като правен инструмент и за сътрудничество в контекста на други политики на Съюза, различни от политиката на сближаване, включително чрез изпълнение на програми или части от програми, с финансова подкрепа от Съюза, различна от подкрепата в рамките на политиката на сближаване. Ефикасността и ефективността на ЕГТС следва да бъдат подобрени, като се добавят нови аспекти към същността на ЕГТС, като се премахнат съществуващите пречки и се улесни създаването и дейността на ЕГТС, като същевременно се запази способността на държавите-членки да ограничават действията, които ЕГТС могат да извършват без финансова подкрепа от Съюза. Съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Съюза ЕГТС се ползват във всяка държава-членка с възможно най-широката правосубектност, предоставена на юридическите лица по националното право, включително способността да сключват споразумения с други ЕГТС или с други правни образувания за целите на осъществяване на съвместни проекти за сътрудничество, за да се осигури, наред с другото, по-ефективно управление на макрорегионалните стратегии.
(6)
По дефиниция ЕГТС извършват дейност в повече от една държава-членка. Поради това Регламент (ЕО) № 1082/2006 предвижда възможността в конвенцията за ЕГТС и устава им да бъде определено приложимото право по дадени въпроси. Следва да бъдат изяснени случаите, в които това определяне дава приоритет в йерархията на приложимото право, установена в същия регламент, на националното право на държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС. В същото време обхватът на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 относно приложимото право следва да бъде разширен, за да се включват актовете и дейностите на ЕГТС, които подлежат на правен контрол от страна на държавитe-членки във всеки отделен случай.
(7)
В резултат на разликите в статута на местните и регионалните органи в държавите-членки е възможно дадени правомощия да са от компетентността на регионален орган в една държава, а в съседна на нея държава -на национален орган, особено в по-малки или централизирани държави-членки. Затова национални органи следва да могат да станат членове на ЕГТС наред с държавата-членка.
(8)
Независимо че Регламент (ЕО) № 1082/2006 позволява членството в ЕГТС на организации, учредени по реда на частното право, при условие че се считат за „публичноправни организации по смисъла на Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), следва да е възможно ЕГТС да се използват в бъдеще за съвместно управление на публични услуги с особен акцент върху услугите от общ икономически интерес или в областта на инфраструктурата. По този начин други участници от частния и публичния сектор също следва да могат да станат членове на ЕГТС. Поради това в обхвата следва да се включат и „публичните предприятия“ по смисъла на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), както и предприятия, натоварени с изпълнението на услуги от общ икономически интерес в области като образование и обучение, медицински грижи, социални нужди по отношение на здравеопазването и дългосрочни грижи, грижи за децата, достъп до и реинтеграция на пазара на труда, социални жилища и грижа за и социално включване на уязвими групи.
(9)
В Регламент (ЕО) № 1082/2006 не се съдържат подробни правила относно участието на образувания от трети държави в ЕГТС, създадена в съответствие със същия регламент, т.е. от членове от най-малко две държави-членки. Предвид допълнителното привеждане в съответствие на правилата относно сътрудничеството между една или повече държави-членки и една или повече трети държави - най-вече в контекста на трансграничното сътрудничество в рамките на Европейския инструмент за съседство (ЕИС) и Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), но също и в контекста на допълнителното финансиране от Европейския фонд за развитие, както и на транснационалното сътрудничество по цел „Европейско териториално сътрудничество“, като отпуснатите средства от ЕИС и ИПП II ще бъдат прехвърлени, за да бъдат обединени с отпуснатите средства от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) по линия на съвместни програми за сътрудничество - следва изрично да се предвиди участието на членове от трети държави, граничещи с държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони, в ЕГТС, създадени от най-малко две държави-членки. Това следва да е възможно, ако законодателството на третата държава или споразуменията между най-малко една участваща държава-членка и трета държава позволяват това.
(10)
С цел да се укрепи икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза, а с това да се повиши по-специално ефективността на един или повече аспекти на териториалното сътрудничество - трансграничен, транснационален и междурегионален - между членовете на ЕГТС, следва да се позволи участието в ЕГТС на трети държави, граничещи с държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони. Поради това операциите в рамките на програми за европейско териториално сътрудничество, съфинансирани от Съюза, следва да продължават да преследват целите на политиката на сближаване на Съюза дори ако се изпълняват, частично или изцяло, извън територията на Съюза, като по този начин дейностите на дадена ЕГТС се осъществяват поне до известна степен извън територията на Съюза. В този контекст и когато въобще е от значение, приносът на дейностите на дадена ЕГТС с членове и от трети държави, граничещи най-малко с една държава-членка, в т.ч. с нейните най-отдалечени региони, към целите на политиките в областта на външната дейност на Съюза (напр. цели на сътрудничеството за развитие или на икономическото, финансовото и техническото сътрудничество) продължава да бъде само епизодичен, тъй като центърът на тежестта на съответните тематични програми за сътрудничество и следователно дейностите на дадена ЕГТС следва да бъде основно съсредоточен върху целите на политиката на сближаване на Съюза. Вследствие на това евентуалните цели на сътрудничеството за развитие или на икономическото, финансовото и техническото сътрудничество между само една държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони, и една или повече трети държави имат единствено спомагателна функция по отношение на целите на териториалното сътрудничество, основаващо се на политиката на сближаване, между държавите-членки, включително техните най-отдалечени региони. Поради това член 175, трета алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е достатъчно правно основание за приемането на настоящия регламент.
(11)
След получаването на разрешение за участие в ЕГТС на национални, регионални, подрегионални и местни органи и организации, както и, когато е целесъобразно, други публични органи или институции, включително доставчици на публични услуги от ОСТ въз основа на Решение 2013/755/ЕС на Съвета (6), и като се има предвид намерението за програмния период 2014-2020 г. чрез отпускането на специални допълнителни финансови средства по многогодишната финансова рамка да се укрепи сътрудничеството на най-отдалечените региони на Съюза със съседни трети държави и някои от ОСТ, изброени в приложение II към ДФЕС и съседни на тези най-отдалечени региони, ЕГТС като правен инструмент следва да бъде отворен и за членове от ОСТ. С оглед на правната сигурност и прозрачността следва да се създадат специални процедури за одобряване за присъединяването на членове от ОСТ към ЕГТС, включително във връзка с това, ако е необходимо, и специални правила относно приложимото право по отношение на съответната ЕГТС с членове и от ОСТ.
(12)
Регламент (ЕО) № 1082/2006 прави разграничение между конвенцията, с която се определят съставните елементи на бъдещата ЕГТС, и устава, определящ елементите на нейното функциониране. Съгласно посочения регламент обаче уставът понастоящем трябва да съдържа всички разпоредби на конвенцията. Въпреки че и конвенцията, и уставът подлежат на изпращане на държавите-членки, те са различни документи и процедурата по одобряване следва да бъде ограничена до конвенцията. Освен това някои елементи, които понастоящем са в обхвата на устава, следва вместо това да бъдат включени в конвенцията.
(13)
Опитът, натрупан при създаването на ЕГТС, показва, че тримесечният срок за процедурата за одобряване от държавата-членка рядко се спазва. Затова този срок следва да бъде удължен на шест месеца. От друга страна, за да се осигури правна сигурност, след този срок конвенцията следва да се счита за одобрена с мълчаливо съгласие, ако е приложимо, в съответствие с националното право на съответните държави-членки, включително със съответните им конституционни изисквания. Държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, следва обаче официално да одобри конвенцията. Макар че държавите-членки следва да могат да прилагат национални правила по отношение на процедурата за одобряване на участие на потенциален член в ЕГТС или да създадат специални правила в рамките на националните правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1082/2006, следва да бъдат изключени дерогации от разпоредбата относно мълчаливото съгласие след изтичане на шестмесечния срок, освен в случаите, предвидени в настоящия регламент.
(14)
Следва да бъдат определени основанията, при които държавите-членки могат да откажат да одобрят участието на потенциалния член или конвенцията.При одобрението следва да не се взема предвид всяко национално законодателство, с което се изискват различни правила и процедури от тези, предвидени в Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(15)
Тъй като Регламент (ЕО) № 1082/2006 не може да се прилага в трети държави, държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, следва при одобряването на участието на потенциални членове от трети държави, създадени съгласно законодателството на тези трети държави, да се увери, като се консултира с тези държави-членки, съгласно чието законодателство са създадени други потенциалните членове на ЕГТС, че третите държави са приложили условия и процедури, равностойни на тези, предвидени в Регламент (ЕО) № 1082/2006, или приети в съответствие с международни двустранни или многостранни споразумения, сключени между държави членки на Съвета на Европа, независимо дали са и държави членки на Съюза, въз основа на Европейската рамковата конвенция за трансгранично сътрудничество между териториалните общности или власти, подписана в Мадрид на 21 май 1980 г., и допълнителните протоколи, приети съгласно нея. В случай на участие на няколко държави-членки на Съюза и една или повече трети държави следва да е достатъчно споразумението да е сключено между съответната трета държава и една от участващите държави-членки на Съюза.
(16)
За да се насърчи присъединяването на нови членове към вече съществуващи ЕГТС, следва да бъде опростена процедурата за изменение на конвенцията в такива случаи. След това, в случай на нов член от държава-членка, която вече е одобрила конвенцията, за тези изменения следва да не бъдат уведомявани всички участващи държави-членки, а само държавата-членка, съгласно чието право е създаден новият потенциален член, и държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС. За всички последващи изменения на конвенцията следва да бъдат уведомявани всички заинтересовани държави-членки. Това опростяване на процедурата за изменение обаче не следва да се прилага в случай на нов потенциален член от държава-членка, която все още не е одобрила конвенцията, от трета държава или от ОСТ, за да се даде възможност на всички участващи държави-членки да проверят дали неговото присъединяване е в съответствие с техния обществен интерес или обществен ред.
(17)
Предвид връзките между държавите-членки и ОСТ, процедурите за одобряване на участието на потенциални членове от ОСТ следва да включват тези държави-членки. В съответствие със специфичните управленски отношения между държавата-членка и ОСТ, държавата-членка следва или да одобри участието на потенциалния член от ОСТ, или да предостави писмено потвърждение на държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, че компетентните органи в ОСТ са одобрили участието на потенциалния член в съответствие с условия и процедури, равностойни на предвидените в Регламент (ЕО) № 1082/2006. Същата процедура следва да се прилага в случай че потенциален член от ОСТ желае да се присъедини към съществуваща ЕГТС.
(18)
Тъй като уставът вече не съдържа всички разпоредби на конвенцията, както конвенцията, така и уставът следва да се регистрират или публикуват или и двете. Освен това с цел прозрачност следва да бъде публикувано известие относно решението за създаване на ЕГТС в серия C на Официален вестник на Европейския съюз. От съображения за съответствие това известие следва да съдържа подробната информация, посочена в приложението към Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент.
(19)
Обхватът на целта на ЕГТС следва да бъде разширен, за да включва улесняване и поощряване на териториалното сътрудничество като цяло, включително в областта на стратегическото планиране и разрешаването на въпроси от регионално и местно значение в съответствие с политиката на сближаване и други политики на Съюза, като по този начин се допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ или на макрорегионалните стратегии. Поради това ЕГТС следва да може да изпълнява също така операции с финансова подкрепа, различна от предоставяната в рамките на политиката на сближаване на Съюза. Освен това, всеки член от държавите-членки или от трети представени държави следва да притежава необходимото правомощие за ефективното функциониране на ЕГТС, освен ако държавата-членка или трета държави одобряват участието на член, създаден по националното право, дори когато този член не е компетентен по всички задачи, посочени в конвенцията.
(20)
С ЕГТС като правен инструмента не се цели заобикаляне на рамката, предвидена от достиженията на правото на Съвета на Европа, която предлага различни възможности и рамки, позволяващи на регионалните и местните органи да осъществяват трансгранично сътрудничество, включително чрез новите еврорегионални групи за сътрудничество (7), нито се предлага набор от конкретни общи правила, които по еднакъв начин да уреждат всички такива механизми в целия Съюз.
(21)
Както конкретните задачи на ЕГТС, така и възможността държавите-членки да ограничат действията, които ЕГТС могат да осъществяват без финансовата подкрепа от Съюза, следва да бъдат в съответствие с разпоредбите, които уреждат ЕФРР, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд за програмния период 2014 - 2020 г.
(22)
Въпреки че в Регламент (ЕО) № 1082/2006 е предвидено, че задачите на една ЕГТС, наред с другото, не включват „правомощията на регулиращите органи“, които може да имат различни правни последици в различните държави-членки, все пак събранието на ЕГТС следва да се определи, ако конвенцията нарочно предвижда това, и при спазване на националното право и правото на Съюза, да определи реда и условията за използване на дадена част от инфраструктурата, която ЕГТС управлява, или реда и условията, при които може да се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, включително тарифите и таксите, заплащани от нейните ползватели.
(23)
Вследствие на отварянето на ЕГТС към членове от трети държави или от ОТС в конвенцията следва да се съдържат разпоредбите, регламентиращи тяхното участие.
(24)
Конвенцията следва да съдържа освен позоваване на приложимото право като цяло, както понастоящем е предвидено в член 2 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, така и да посочва правилата на Съюза и националното право, приложимо за ЕГТС. Освен това следва да е възможно за това национално право да бъде правото на държавата-членка, в която органите на ЕГТС упражняват своите правомощия, по-специално в случаите, в които персоналът работи под ръководството на директора и се намира в държава-членка, различна от държавата членка, в която е седалището на ЕГТС. Конвенцията следва също така да изброява приложимото право на Съюза и националното право, пряко относими към дейностите на ЕГТС, извършвани в рамките на посочените в конвенцията задачи, включително когато ЕГТС управлява услуги от общ интерес или инфраструктура.
(25)
Настоящият регламент не следва да обхваща срещаните от ЕГТС проблеми във връзка с възлагането на трансгранични обществени поръчки.
(26)
Предвид значимостта на правилата, приложими по отношение на персонала на ЕГТС, както и принципите, залегнали в разпоредбите във връзка с управлението на персонала и процедурите за неговото наемане, тези правила и принципи следва да се определят в конвенцията, а не в устава. Следва да е възможно в конвенцията да могат да се предвидят различни възможности за избора на приложимите правила за персонала на ЕГТС. Уставът следва да съдържа конкретни разпоредби относно управлението на персонала и процедурите за неговото наемане.
(27)
Държавите-членки следва да използват в по-голяма степен възможностите, предвидени в Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета (8), да се предвидят чрез общо споразумение изключения във връзка с определянето на приложимото законодателство съгласно посочения регламент в интерес на някои лица или категории лица и третират персонала на ЕГТС като такава категория лица.
(28)
Предвид значимостта на разпоредбите за отговорността на членовете тези разпоредби следва да бъдат уредени в конвенцията, а не в устава.
(29)
Когато дадена ЕГТС има за изключителна цел управлението на програма за сътрудничество или част от нея, подпомагана от ЕФРР, или когато ЕГТС има за цел междурегионално сътрудничество или мрежи, следва да не се изисква информация за територията, в която ЕГТС може да изпълнява своите задачи. В първия случай обхватът на територия следва да бъде определена, и когато е целесъобразно, да бъде и изменен в съответната програма за сътрудничество. Във втория случай изискванията за такава информация, макар че се отнасят главно до нематериални дейности, биха могли да попречат на участието на нови членове в междурегионалното сътрудничество или в мрежите.
(30)
Следва да бъдат изяснени различните правила във връзка с контрола на управлението на публичните фондове, от една страна, и одита на отчетните документи на ЕГТС, от друга.
(31)
ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, следва да бъдат по-ясно разграничени от тези, чиито членове са с неограничена отговорност. Освен това, за да се даде възможност на ЕГТС, чиито членове имат ограничена отговорност, да извършват дейности, от които потенциално може да възникнат дългове, на държавите-членки следва да се позволи да изискват тези ЕГТС да сключат подходяща застраховка или да са обект на подходяща финансова гаранция, която да покрива специфичните рискове във връзка с тези дейности.
(32)
Държавите-членки следва да предоставят на Комисията всички разпоредби, както и всички техни изменения, приети за прилагане на Регламент (ЕО) № 1082/2006. За да се подобри обменът на информация и координацията между държавите-членки, Комисията и Комитета на регионите, Комисията следва да предава текста на тези разпоредби на държавите-членки и на Комитета на регионите. Комитетът на регионите създава платформа за ЕГТС, която позволява на всички заинтересовани лица да обменят опит и добри практики и подобрява комуникацията относно възможностите и предизвикателствата пред ЕГТС, като улеснява обмена на опит във връзка със създаването на ЕГТС на териториално равнище и споделянето на знания за най-добрите практики за териториално сътрудничество.
(33)
Следва да бъде определен нов краен срок за доклада за прилагането на Регламент (ЕО) № 1082/2006. В съответствие с инициативата на Комисията за преминаване към разработване на политики въз основа на надеждни данни, в този доклад следва да се разглеждат основните въпроси във връзка с оценката, включително ефективността, ефикасността, относимостта, европейската добавена стойност, диапазона за опростяване и устойчивостта. Ефективността следва да се разбира и като отнасяща се, inter alia, до естеството на опитите в отделните служби на Комисията, както и между Комисията и други органи като например Европейската служба за външна дейност, за разпространяване на информация относно инструмента ЕГТС. Комисията следва да изпрати този доклад на Европейския парламент, Съвета и, съгласно член 307, първа алинея от ДФЕС, на Комитета на регионите. Този доклад следва да бъде изпратен до 1 август 2018 г.
(34)
За да се изготви списък с индикатори, който да се използва за изготвянето на доклада за прилагането на Регламент (ЕО) № 1082/2006, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове съгласно член 290 от ДФЕС. От особена важност е Комисията да направи подходящи консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да осигури незабавно, своевременно и по подходящ начин предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(35)
Съществуващите ЕГТС следва да не бъдат задължавани да адаптират конвенцията и устава си съобразно измененията на Регламент (ЕО) № 1082/2006, въведени с настоящия регламент.
(36)
Необходимо е да се уточни при действието на кой набор от правила следва да бъдат одобрени ЕГТС, за които процедурата за одобряване вече е започнала преди настоящият регламент да започне да се прилага.
(37)
За да бъдат адаптирани съществуващите национални правила за прилагане на настоящия регламент преди програмите съгласно цел „Европейско териториално сътрудничество“ да бъдат представени на Комисията, настоящият регламент следва да започне да се прилага шест месеца след датата на влизането му в сила. При адаптиране на своите съществуващи национални правила държавите-членки следва да гарантират, че са определени компетентните органи, отговарящи за одобрението на ЕГТС, и че в съответствие с техните правни и административни разпоредби тези органи са същите такива, които отговарят за получаването на известия в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(38)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно подобряване на правния инструмент ЕГТС, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на посочената цел, като се има предвид, че участието в ЕГТС не е задължително и се извършва при спазване на конституционния ред на всяка държава-членка.
(39)
Поради това Регламент (ЕО) № 1082/2006 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1082/2006
Регламент (ЕО) № 1082/2006 се изменя, както следва:
1)
Член 1 се изменя, както следва:
а)
параграфи 1 и 2 се заменят със следното:
„1. Европейска група за териториално сътрудничество („ЕГТС“) може да бъде създадена на територията на Съюза при условията и разпоредбите, предвидени в настоящия регламент.
2. Целта на ЕГТС е да улеснява и насърчава по-специално териториалното сътрудничество, включително един или повече аспекти на трансграничното, транснационалното и междурегионалното сътрудничество между нейните членове, както са определени в член 3, параграф 1, с цел по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване на Съюза.“;
б)
добавя се следният параграф:
„5. Седалището на ЕГТС се намира в държава-членка, съгласно чието право е създаден поне един от членовете на ЕГТС.“;
2)
Член 2 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Актовете на органите на ЕГТС се уреждат от:
а)
настоящия регламент;
б)
конвенцията, посочена в член 8, когато това е изрично разрешено по настоящия регламент; както и
в)
при въпроси, които не са уредени от настоящия регламент или са само частично уредени от него - националното право на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС.
Когато е необходимо да се определи приложимото право съгласно правото на Съюза или международното частно право, дадена ЕГТС се счита за образувание от държавата-членка, в която е седалището й.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„1a. Дейностите на ЕГТС във връзка с изпълнение на задачите, посочени в член 7, параграфи 2 и 3, в рамките на Съюза се уреждат от приложимото право на Съюза и националното право, определени от конвенцията, посочена в член 8.
Дейностите на ЕГТС, които са съфинансирани от бюджета на Съюза, отговарят на изискванията, установени в приложимото право на Съюза и националното право, по отношение на прилагането на правото на Съюза.“;
3)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1, първа алинея се заменя със следното:
„1. Следните образувания могат да станат членове на ЕГТС:
а)
държави-членки или органи на национално равнище;
б)
регионални органи;
в)
местни органи;
г)
публични предприятия по смисъла на член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) или публичноправни организации по смисъла на член 1, параграф 9, втора алинея от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
д)
предприятия, на които е възложено извършването на услуги от общ икономически интерес, в съответствие с приложимото право на Съюза и национално право;
е)
национални, регионални или местни органи или организации, или публични предприятия, равностойни на посочените в буква г), от трети държави, при условията, определени в член 3а.“;
(9) Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 1)." 						
(10) Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114)." 						
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. ЕГТС се състои от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки, с изключение на случаите, предвидени в член 3а, параграфи 2 и 5.“;
4)
Вмъква се следният член:
„Член 3а
Приемане на членове от трети държави или отвъдморски страни или територии (OCT)
1. В съответствие с член 4, параграф 3а ЕГТС може да се състои от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки и една или повече трети държави, граничещи най-малко с една държава-членка, включително с нейните най-отдалечени региони, ако тези държави-членки и трети държави съвместно извършват действия за териториално сътрудничество и изпълнение на програми, подпомагани от Съюза.
За целите на настоящия регламент за трета държава или ОСТ се счита държава или ОСТ, граничеща с държава-членка, включително с нейните най-отдалечени региони, когато третата държава или ОСТ и същата държава-членка имат обща сухопътна граница или когато както третата държава или ОСТ, така и държавата-членка отговарят на условията на съвместна морска трансгранична или транснационална програма по целта „Европейско териториално сътрудничество“ или отговарят на условията на друга трансгранична програма за сътрудничество или програма за сътрудничество, свързана с прекосяване на море или с морски басейни, включително когато са разделени от международни води.
2. ЕГТС може да се състои от членове, установени на територията само на една държава-членка и една или повече трети държави, граничещи със същата държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, ако заинтересованата държава-членка счита, че тази ЕГТС е в съответствие с обхвата на провежданото от нея териториално сътрудничество в контекста на трансграничното или транснационалното сътрудничество или двустранните отношения със съответните трети държави.
3. За целите на параграфи 1 и 2 трети държави, граничещи с държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, включват морските граници между съответните държави.
4. В съответствие с член 4а и при условията по параграф 1 от настоящия член дадена ЕГТС може да се състои и от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки, включително техните най-отдалечени региони, и една или повече ОСТ, със или без членове от една или повече трети държави.
5. В съответствие с член 4а и при условията по параграф 2 от настоящия член дадена ЕГТС може да се състои и от членове, установени на територията само на една държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, и една или повече ОСТ, със или без членове от една или повече трети държави.
6. ЕГТС не може да се създава от членове само от една държава-членка и една или повече ОСТ, свързани със същата държава-членка.“;
5)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. След известие съгласно параграф 2, получено от потенциален член, държавата-членка, която е получила известието, като взима под внимание своята конституционна структура, одобрява участието на потенциалния член в ЕГТС и конвенцията, освен ако същата държава членка счита, че:
а)
това участие или конвенцията не е в съответствие с нито едно от следните:
i)
настоящия регламент;
ii)
други разпоредби на правото на Съюза относно актовете и дейностите на ЕГТС;
iii)
националното право, свързано с правомощията и компетентността на потенциалния член;
б)
такова участие не е обосновано по причини, свързани с обществения интерес или обществения ред на същата държава-членка; или
в)
уставът не е в съответствие с конвенцията.
В случай на отказ на одобрение държавата-членка излага мотивите си да откаже одобрение и, по целесъобразност, предлага необходимите изменения в конвенцията.
Държавата-членка взема решение относно одобрение в срок от шест месеца от датата на получаване на известие в съответствие с параграф 2. Ако държавата-членка, която е получила известието, не направи възражение в този срок, участието на потенциалния член и конвенцията се считат за одобрени. Независимо от това държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, официално одобрява конвенцията, за да се позволи създаването на ЕГТС.
Всяко искане за допълнителна информация от държавата-членка до потенциален член прекъсва срока, посочен в трета алинея. Прекъсването започва от деня, следващ датата, на която държавата-членка е изпратила забележките си до потенциалния член, и продължава, докато потенциалният член даде отговор по забележките.
Прекъсване на срока, посочен в трета алинея обаче не настъпва, ако потенциалният член представи отговор по забележките на държавата-членка в срок от десет работни дни след началото на периода на прекъсване.
При вземане на решение относно участието на потенциален член в ЕГТС държавите-членки могат да приложат националните си правила.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„3a. В случай на ЕГТС с потенциални членове от една или повече трети държави държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, като се консултира с другите заинтересовани държави-членки, се уверява, че са спазени условията, определени в член 3а, и че всяка трета държава е одобрила участието на потенциалния член в съответствие с едно от следните:
а)
условия и процедури, равностойни на установените в настоящия регламент; или
б)
споразумение, сключено между най-малко една държава-членка, съгласно чието законодателство е създаден потенциалният член, и тази трета държава.“;
в)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Членовете се споразумяват относно конвенцията, посочена в член 8, като осигуряват нейната съгласуваност с одобрението в съответствие с параграф 3 от настоящия член.
6. ЕГТС уведомява държавите-членки, съгласно чието право са създадени членовете на ЕГТС, за всички изменения на конвенцията или на устава. Всяко изменение в конвенцията, с изключение единствено в случай на присъединяване на нов член по реда и при условията на параграф 6а, буква а), подлежи на одобряване от тези държави-членки в съответствие с процедурата, предвидена в настоящия член.“;
г)
добавя се следният параграф:
„6a. В случай на присъединяване на нови членове към съществуваща ЕГТС се прилагат следните разпоредби:
а)
в случай на присъединяване на нов член от държава-членка, която вече е одобрила конвенцията, това присъединяване подлежи на одобряване само от държавата-членка, съгласно чието право е създаден новият член в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 3, и за него се уведомява държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС;
б)
в случай на присъединяване на нов член от държава-членка, която все още не е одобрила конвенцията, се прилага процедурата, предвидена в параграф 6;
в)
в случай на присъединяване на нов член от трета държава към вече съществуваща ЕГТС, това присъединяване подлежи на разглеждане от държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС, в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 3а.“;
6)
Вмъква се следният член:
„Член 4а
Участие на членове от ОСТ
В случай на ЕГТС с потенциален член от ОСТ, държавата-членка, с която е свързана ОСТ, се уверява, че са спазени условията по член 3а, и като взема предвид връзката си с ОСТ:
а)
одобрява участието на потенциалния член в съответствие с член 4, параграф 3; или
б)
дава писмено потвърждение на държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, че компетентните органи в ОСТ са одобрили участието на потенциалния член в съответствие с условия и процедури, равностойни на предвидените в настоящия регламент.“;
7)
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Придобиване на статут на юридическо лице и публикуване в Официален вестник
1. Конвенцията и уставът, както и всяко последващо тяхно изменение, се регистрират или публикуват или и двете в държавата-членка, където се намира седалището на съответното ЕГТС, в съответствие с приложимото национално право в тази държава членка. ЕГТС придобива статут на юридическо лице от датата на регистрацията или публикуването на конвенцията и устава, в зависимост от това кое от тези събития настъпва първо. Членовете информират съответните държави-членки и Комитета на регионите за регистрацията или за публикуването на конвенцията и на устава.
2. ЕГТС гарантира, че в срок от десет работни дни от датата на регистрацията или от публикуването на конвенцията и устава се изпраща заявление до Комитета на регионите в съответствие с образеца, посочен в приложението към настоящия регламент. След това Комитетът на регионите предава това заявление на Службата за публикации на Европейския съюз за публикуване на известие в серия C на Официален вестник на Европейския съюз, оповестяващо създаването на ЕГТС и съдържащо данните, посочени в приложението към настоящия регламент.“;
8)
В член 6 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Независимо от параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако задачите на дадена ЕГТС, както са посочени в член 7, параграф 3, включват дейности, съфинансирани от Съюза, се прилага съответното законодателство относно контрола на средствата, предоставени от Съюза.“;
9)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
параграфи 2 и 3 се заменят със следното:
„2. ЕГТС действа съгласно възложените й задачи, а именно улесняване и поощряване на териториалното сътрудничество за укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза и преодоляване на пречките за вътрешния пазар. Всяка задача се определя от нейните членове, така че да попада в кръга на компетентност на всеки член, освен ако държавата-членка или третата държава не одобри участието на член, създаден съгласно национално й право, даже и ако този член не е компетентен по отношение на всички задачи, посочени в конвенцията.
3. Дадена ЕГТС може да извършва конкретни дейности във връзка с териториалното сътрудничество между нейните членове за постигане на целта, посочена в член 1, параграф 2, със или без финансова подкрепа от Съюза.
Преди всичко задачите на ЕГТС може да се отнасят до изпълнението на програми за сътрудничество или части от тях или до изпълнението на операции, подпомагани от Съюза чрез Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и/или Кохезионния фонд.
Държавите-членки могат да ограничат задачите, които ЕГТС може да изпълняват без финансова подкрепа от Съюза. Държавите-членки обаче, без да се засяга член 13, не могат да изключват задачите относно инвестиционните приоритети, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11).“;
(11) Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно конкретните разпоредби за подкрепа от Европейския регионален фонд за развитие на целта за европейско териториално сътрудничество (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 259)“;" 						
б)
в параграф 4 се добавя следната алинея:
„В съответствие с приложимото право на Съюза и национално право, посоченото в член 10, параграф 1, буква а) събрание на ЕГТС може обаче да определи реда и условията за използване на дадена част от инфраструктурата, която ЕГТС управлява, или реда и условията, при които се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, включително тарифите и таксите, заплащани от ползвателите.“;
10)
В член 8 параграф 2 се заменя със следното:
„2. В конвенцията се определят:
а)
наименованието и седалището на ЕГТС;
б)
териториалният обхват, в който ЕГТС може да изпълнява своите задачи;
в)
целта и задачите на ЕГТС;
г)
срокът, за който е учредена ЕГТС, и условията за прекратяването й;
д)
списъкът на членовете на ЕГТС;
е)
списъкът на органите на ЕГТС и съответните им правомощия;
ж)
приложимото право на Съюза и национално право на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС, за целите на тълкуването и прилагането на конвенцията;
з)
приложимото право на Съюза и национално право на държавата-членка, в която функционират органите на ЕГТС;
и)
условията за участие на членове от трети държави или от ОСТ, ако е целесъобразно, включително установяването на приложимото право, когато ЕГТС изпълнява задачи в трети държави или в ОСТ;
й)
приложимото право на Съюза и национално право, пряко свързани с дейностите на ЕГТС, извършвани в рамките на посочените в конвенцията задачи;
к)
правилата, приложими по отношение на персонала на ЕГТС, както и принципите, уреждащи разпоредбите във връзка с управлението на персонала и процедурите за неговото наемане;
л)
разпоредбите относно отговорността на ЕГТС и на нейните членове в съответствие с член 12;
м)
съответните условия за взаимно признаване, включително по отношение на финансовия контрол на управлението на обществените фондове; и
н)
процедурите за приемане на устава и изменение на конвенцията, които са в съответствие със задълженията, посочени в членове 4 и 5.
3. Ако задачите на ЕГТС се отнасят единствено до управлението на програма за сътрудничество или част от нея съгласно Регламент (ЕС) № 1299/2013 или ако ЕГТС се отнася до междурегионално сътрудничество или мрежи, информацията съгласно параграф 2, буква б) не се изисква.“;
11)
Член 9 се заменя със следния текст:
„Член 9
Устав
1. Уставът на ЕГТС се приема от нейните членове с единодушие въз основа на нейната конвенцията и в съответствие с нея.
2. В устава на ЕГТС се определя най-малко следното:
а)
разпоредбите относно работата на органите на ЕГТС и техните правомощия, както и броят на представителите на членовете в съответните органи;
б)
нейните процедури за вземане на решение;
в)
нейният работен език или работни езици;
г)
редът за нейното функциониране;
д)
нейните процедури относно управлението на персонала и неговото наемане;
е)
редът за финансовата вноска на нейните членове;
ж)
отчетните и бюджетните правила, приложими от нейните членове;
з)
назначеният независим външен одитор на нейните отчетни документи; и
и)
процедурите за изменение на нейния устав, които са в съответствие със задълженията, установени в членове 4 и 5.“;
12)
В член 11 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Изготвянето на отчетните документи на ЕГТС и при необходимост на годишния отчет към тях, както и одитът и публикуването на тези отчетни документи, се уреждат от националното право на държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС.“;
13)
Член 12 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 се добавя следната алинея:
„ЕГТС носи отговорност за всичките си дългове.“;
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Без да се засяга параграф 3, когато активите на ЕГТС се окажат недостатъчни, за да покрият пасивите й, членове й носят отговорност за дълговете на ЕГТС независимо от естеството на дълговете, като делът на всеки от членовете се определя пропорционално на неговата финансова вноска. Условията за финансовото участие се определят в устава.
Членовете на ЕГТС могат да предвидят в устава, че те носят отговорност и след като са престанали да бъдат членове на ЕГТС, за задължения, произтичащи от дейности на ЕГТС, извършени по време на тяхното членство.
2a. Ако отговорността на най-малко един от членовете на ЕГТС от държава-членка е ограничена по силата на националното право, съгласно което е създаден той, останалите членове могат също да ограничат своята отговорност в конвенцията, когато националното право за прилагането на настоящия регламент им дава възможност за това.
Наименованието на ЕГТС, съставена от членове с ограничена отговорност, включва думата „ограничена“.
Изискванията за публикуване на конвенцията, устава и отчетните документи на ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, са най-малко равностойни на изискванията за другите правни субекти с ограничена отговорност, съгласно законите на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС.
В случай на ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, всяка заинтересована държава-членка може да изиска ЕГТС да сключи подходяща застраховка или да е обект на гаранция, предоставена от банка или друга финансова институция, установена в държава-членка, или да е покрита от инструмент, предоставен като гаранция от публичен орган или от държавата-членка, за да се покрият специфичните рискове във връзка с дейностите на ЕГТС.“;
14)
В член 15, параграф 2 първа алинея се заменя със следното:
„2. Ако в настоящия регламент не е предвидено друго, при спорове, по които ЕГТС е страна, се прилага правото на Съюза относно юрисдикцията. За всички случаи, които не са уредени от правото на Съюза в тази област, компетентните съдебните инстанции за уреждане на споровете са тези в държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС.“;
15)
Член 16 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Държавите-членки приемат разпоредби за осигуряване на ефективното прилагане на настоящия регламент, включително във връзка с определянето на компетентните органи, които отговарят за процедурата за одобрение в съответствие с тяхната правна и административна уредба.
Когато това се изисква съгласно националното право, съответната държава-членка може да установи подробен списък на задачите, които членовете на дадена ЕГТС по смисъла на член 3, параграф 1, създадени съгласно нейните закони, вече изпълняват в същата държава-членка във връзка с териториалното сътрудничество.
Държавата-членка предоставя на Комисията текста на всички разпоредби, приети съгласно настоящия член, както и техните изменения. Комисията предава тези разпоредби на останалите държави-членки и Комитета на регионите.”;
б)
вмъква се следният параграф:
„1a. Разпоредбите, посочени в параграф 1, доколкото засягат държава-членка, с която е свързана ОСТ, като се вземе предвид връзката на държавата-членка с тази ОСТ, осигуряват ефективното прилагане на настоящия регламент и по отношение на онези ОСТ, които граничат с други държави-членки или най-отдалечени региони на тези държави-членки.“;
16)
Член 17 се заменя със следното:
„Член 17
Доклад
До 1 август 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Комитета на регионите доклад относно прилагането на настоящия регламент, в който се оценява, въз основа на показатели, неговата ефективност, ефикасност, практическо значение, европейска добавена стойност и възможностите за неговото опростяване.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 17а, с които се определя списъкът на показателите, посочен в първа алинея.“;
17)
Създава се следният член 17а:
„Член 17а
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощията за приемане на делегирани актове, посочени в член 17, втора алинея, се предоставят на Комисията за период от пет години, считано от 21 декември 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 17, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за това едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 17, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.“.
Член 2
Преходни разпоредби
1. ЕГТС, създадени преди 21 декември 2013 г., не са задължени да приведат своята конвенция и устава си в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 във версията му, както е изменен с настоящия регламент.
2. В случай на ЕГТС, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди 22 юни 2014 г., и за които остава само регистрация или публикуване съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, конвенцията или уставите се регистрират, публикуват или и двете в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 във версията му преди неговото изменение с настоящия регламент.
3. ЕГТС, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 повече от шест месеца преди 22 юни 2014 г., се одобряват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди изменението му с настоящия регламент.
4. ЕГТС, различни от посочените в параграфи 2 и 3 от настоящия член, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди 22 юни 2014 г., се одобряват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент.
5. Държавите-членки предават на Комисията текста на необходимите изменения на националните разпоредби, приети в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент, не по-късно от 22 юни 2014 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 22 юни 2014 г..
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
UREDBA (EU) št. 1302/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. decembra 2013
o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je Komisija 29. julija 2011 sprejela poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi navedene uredbe. V tem poročilu je Komisija napovedala, da namerava predlagati omejeno število sprememb Uredbe (ES) št. 1082/2006 zaradi olajšanja ustanovitve in delovanja EZTS ter da namerava pojasniti namen nekaterih obstoječih določb. Odpraviti bi bilo treba ovire pri ustanavljanju novih EZTS, hkrati pa ohraniti kontinuiteto in poenostaviti delovanje obstoječih EZTS, s čimer se bo omogočila njihova bolj razširjena uporaba za boljšo usklajenost politik in sodelovanje med javnimi organi brez ustvarjanja dodatne obremenitve za nacionalno administracijo ali administracijo Unije.
(2)
O ustanovitvi EZTS bi morali odločiti njegovi člani in njihovi nacionalni organi, njegova ustanovitev pa ni samodejno povezana s pravnimi ali finančnimi prednostmi na ravni Unije.
(3)
Z Lizbonsko pogodbo je kohezijski politiki dodana ozemeljska razsežnost, izraz „Skupnost“ pa je bil nadomeščen z izrazom „Unija“. Zato bi bilo treba v Uredbo (ES) št. 1082/2006 vpeljati to novo terminologijo.
(4)
EZTS lahko okrepijo spodbujanje in doseganje skladnega razvoja Unije kot celote ter zlasti ekonomske, socialne in teritorialne kohezije njenih regij in prispevajo k doseganju ciljev Strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: Strategija Evropa 2020). EZTS lahko pozitivno prispevajo tudi k odpravljanju ovir v teritorialnem sodelovanju med regijami, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, tudi zaradi posebnega položaja najbolj oddaljenih regij, in so lahko bistveni pri krepitvi sodelovanja s tretjimi državami, čezmorskimi državami in ozemlji ter obmejnimi regijami Unije, tudi s pomočjo programov Unije za zunanje sodelovanje.
(5)
Izkušnje z do zdaj ustanovljenimi EZTS kažejo, da se EZTS kot pravni instrument uporablja tudi za sodelovanje v okviru politik Unije razen kohezijske politike, vključno pri izvajanju programov ali delov programov z drugo finančno podporo Unije, kot je tista v okviru kohezijske politike. Učinkovitost in uspešnost EZTS bi bilo treba okrepiti z razširitvijo značaja teh združenj, odstranitvijo trdovratnih ovir in olajšanjem delovanja EZTS, pri tem pa ohraniti možnost držav članic, da omejijo ukrepe, ki jih EZTS lahko izvajajo brez finančne podpore Unije. V skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 imajo EZTS v vsaki državi članici karseda obsežno pravno sposobnost, ki je podeljena pravnim osebam v okviru nacionalnega prava te države članice, skupaj z možnostjo sklepanja sporazumov z drugimi EZTS ali drugimi pravnimi subjekti za namene izvajanja skupnih projektov sodelovanja, da bi med drugimi zagotovili učinkovitejše delovanje makroregionalnih strategij.
(6)
EZTS po svoji opredelitvi delujejo v več državah članicah. Zato Uredba (ES) št. 1082/2006 določa, da se veljavno pravo na določenih področjih določi v konvenciji in statutu. Razjasniti bi bilo treba primere, v katerih take določbe v hierarhični razvrstitvi veljavnega prava, opredeljenega v navedeni uredbi, dajo prednost nacionalnemu pravu države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež. Hkrati bi bilo treba določbe Uredbe (ES) št. 1082/2006 o pravu, ki se uporablja, razširiti na delovanje in dejavnosti EZTS, ki jih za vsak posamezni primer s pravnega vidika pregledajo države članice.
(7)
Kot posledica različnih statusov lokalnih in regionalnih organov v različnih državah članicah, so pristojnosti, ki so na eni strani meje regionalne, lahko na drugi strani meje nacionalne, zlasti v manjših ali centraliziranih državah članicah. Zato bi morali nacionalni organi imeti možnost, da lahko poleg držav članic postanejo člani EZTS.
(8)
Medtem ko Uredbe (ES) št. 1082/2006 dopušča, da osebe zasebnega prava postanejo člani EZTS, pod pogojem, da se obravnavajo kot „osebe javnega prava“, kot so opredeljene v Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba omogočiti uporabo, da se EZTS v prihodnosti uporabi za skupno upravljanje javnih storitev, s posebnim poudarkom na storitvah splošnega gospodarskega interesa, ali infrastrukture. Torej bi moralo biti mogoče, da lahko člani EZTS postanejo tudi drugi akterji zasebnega ali javnega prava. Zato bi bilo treba zajeti tudi „javna podjetja“, kot so opredeljena v Direktivi 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) in podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega interesa na področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, zdravstveno varstvo, socialne potrebe v zvezi z zdravstveno in dolgotrajno oskrbo, varstvo in vzgoja otrok, dostop do trga dela in ponovno vključevanje nanj, socialna stanovanja in socialno varstvo ter socialno vključevanje ranljivih skupin.
(9)
Uredba (ES) št. 1082/2006 ne vsebuje podrobnih pravil v zvezi s sodelovanjem subjektov iz tretjih držav v EZTS, ustanovljenem v skladu z navedeno uredbo, tj. med člani iz vsaj dveh držav članic. Ob upoštevanju nadaljnjega usklajevanja pravil, ki urejajo sodelovanje med eno ali več držav članic in eno ali več tretjih držav, večinoma v okviru čezmejnega sodelovanja v kontekstu evropskega instrumenta sosedstva (ENI) in instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), pa tudi v okviru dopolnilnega financiranja iz Evropskega razvojnega sklada ter transnacionalnega sodelovanja pod okriljem cilja "evropsko teritorialno sodelovanje", kamor se sredstva iz ENI in IPA II prenesejo, da bi se v skupnih programih sodelovanja združila s sredstvi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), bi bilo treba izrecno predvideti sodelovanje članov iz tretjih držav, ki mejijo na državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, v EZTS, ustanovljenih med najmanj dvema državama članicama. To bi moralo biti mogoče, kadar to dovoljuje zakonodaja tretje države ali sporazumi med vsaj eno sodelujočo državo članico in tretjo državo.
(10)
Da bi okrepili ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije in tako izboljšali zlasti učinkovitost teritorialnega sodelovanja, vključno z eno ali več oblikami čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja med člani EZTS, bi moralo biti omogočeno sodelovanje članov iz tretjih držav, ki mejijo na državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, v EZTS. Pri dejavnostih v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja, kadar jih sofinancira Unija, bi si morali torej še naprej prizadevati za izpolnjevanje ciljev kohezijske politike Unije, četudi so ti delno ali v celoti doseženi zunaj ozemlja Unije in se posledično tudi dejavnosti EZTS tako vsaj do neke mere izvajajo zunaj ozemlja Unije. V tem smislu in kadar je ustrezno, ostaja prispevek iz dejavnosti EZTS, v katerem so tudi člani iz tretjih držav, ki mejijo na vsaj eno državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, k ciljem politike zunanjega delovanja Unije, kot so cilji razvojnega sodelovanja ali gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, zgolj naključen, ker bi se glavnina zadevnih programov sodelovanja po področjih in posledično dejavnosti EZTS morala namreč osredotočiti na cilje kohezijske politike Unije. Zato so kakršni koli cilji morebitnega razvojnega sodelovanja ali gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja med le eno državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, in eno ali več tretjimi državami samo pomožni pri ciljih teritorialnega sodelovanja med državami članicami, vključno z njihovimi najbolj oddaljenimi regijami, temelječega na kohezijski politiki. Zato je tretji pododstavek člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zadostna pravna podlaga za sprejetje te uredbe.
(11)
Po dovoljenju za sodelovanje nacionalnih, regionalnih, podregionalnih in lokalnih organov in organizacij ter po potrebi drugih javnih organov ali institucij, vključno z izvajalci javnih storitev, iz čezmorskih držav in ozemelj v EZTS, in sicer na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (6), in ob upoštevanju namere, da bi v primeru programskega obdobja 2014-2020 posebna dodatna finančna sredstva v okviru večletnega finančnega okvira okrepila sodelovanje najbolj oddaljenih regij Unije s sosednjimi tretjimi državami in nekaterimi čezmorskimi državami in ozemlji s seznama Priloge II k PDEU, ki mejijo na najbolj oddaljene regije, bi moral biti EZTS kot pravni instrument dostopen tudi članom iz čezmorskih držav in ozemelj. Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi bilo treba vzpostaviti posebne postopke za odobritev pristopa članov iz čezmorskih držav in ozemelj k EZTS v zvezi s tem in po potrebi posebna pravila o pravu, ki se uporablja za zadevna EZTS s člani iz čezmorskih držav in ozemelj.
(12)
Uredba (ES) št. 1082/2006 razlikuje med konvencijo, ki določa ustanovitvene elemente bodočega EZTS, in statutom, ki določa izvedbene elemente. Vendar mora na podlagi navedene uredbe statut trenutno vseeno vsebovati vse določbe konvencije. Čeprav sta tako konvencija kot statut pošljeta državam članicam, sta ločena dokumenta in bi se postopek odobritve moral uporabljati samo za konvencijo. Poleg tega bi bilo treba nekatere elemente, ki so zdaj zajeti v statutu, namesto tega vključiti v konvencijo.
(13)
Izkušnje z ustanavljanjem EZTS kažejo, da se trimesečno obdobje, ki ga ima država članica na voljo za odobritev, redko upošteva. Zato bi bilo treba ta rok podaljšati na šest mesecev. Po drugi strani bi bilo treba zaradi zagotavljanja pravne varnosti po izteku tega roka šteti, da je konvencija odobrena s tihim soglasjem, kadar je ustrezno, v skladu z nacionalnim pravom zadevnih držav članic, vključno z njihovimi ustavnimi zahtevami. Vendar bi morala država članica, v kateri bo imelo predlagano EZTS registrirani sedež, uradno odobriti konvencijo. Čeprav bi države članice morale imeti možnost, da za takšno odobritev bodočih članov, ki sodelujejo v EZTS, uporabijo nacionalna pravila o postopku ali določijo posebna pravila v okviru nacionalnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006, bi bilo treba odstopanja od določbe v zvezi s tihim soglasjem po izteku šestmesečnega roka izključiti, razen kadar to določa ta uredba.
(14)
Določiti bi bilo treba razloge na podlagi katerih lahko država članica zavrne odobritev sodelovanja bodočega člana ali konvencijo. Vendar se ne bi smelo upoštevati nobenega nacionalnega prava, ki zahteva, da se pravila in postopki, ki niso določeni v Uredbi (ES) št. 1082/2006 ne bi smeli upoštevati pri odločanju o tej odobritvi.
(15)
Ker se Uredba (ES) št. 1082/2006 ne more uporabljati v tretjih državah, bi morala država članica, v kateri bo imelo predlagano EZTS registrirani sedež, pri odobritvi sodelovanja bodočih članov iz tretjih držav, ustanovljenih po pravu teh tretjih držav, preveriti, v posvetovanju s temi državami članicami, po pravu katerih so ustanovljeni drugi bodoči člani EZTS, da tretje države uporabljajo pogoje in postopke, ki so enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 1082/2006 ali ki so v skladu z mednarodnimi dvostranskimi ali večstranskimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami Sveta Evrope, naj so tudi države članice Unije ali ne, na podlagi Evropske okvirne konvencije o čezmejnem sodelovanju med ozemlji ali organi Skupnosti, podpisane 21. maja 1980 in na podlagi tega sprejetih dodatnih protokolov. V primeru vključitve več držav članic Unije in ene ali več tretjih držav zadoščati, da je bil takšen sporazum sklenjen med zadevno tretjo državo in eno sodelujočo državo članico Unije.
(16)
Da bi se spodbudil pristop novih članov k obstoječemu EZTS, bi bilo treba poenostaviti postopek za spreminjanje konvencij v takšnih primerih. Zato takšnih sprememb v primeru novega člana iz države članice, ki je že odobrila konvencijo, ne bi bilo treba priglasiti vsem sodelujočim državam članicam, ampak samo tisti državi članici, po katere nacionalnem pravu je ustanovljen novi bodoči član, in državi članici, v kateri se nahaja registrirani sedež EZTS. O posledični spremembi konvencije bi morale biti obveščene vse zadevne države članice. Vendar taka poenostavitev ne bi smela veljati v primeru novega bodočega člana iz države članice, ki še ni odobrila konvencije, ali iz tretje države ali s čezmorske države ali ozemlja, da lahko vse sodelujoče države članice preverijo, ali je takšna pristop v skladu z njihovimi javnimi interesi ali javnimi politikami.
(17)
Glede na povezave med državami članicami ter čezmorskimi državami ali ozemlji, bi bilo treba v postopke za odobritev sodelovanja bodočih članov iz čezmejnih držav ali ozemelj vključiti te države članice. V skladu s posebnim upravljavskim odnosom med državo članico in čezmorsko državo ali ozemljem bi morala država članica bodisi odobriti sodelovanje bodočega člana iz čezmorske države ali ozemlja bodisi zagotoviti pisno potrdilo državi članici, v kateri se nahaja predlagani registrirani sedež EZTS, o tem, da je pristojni organ v čezmorski državi ali ozemlju odobril sodelovanje bodočega člana v skladu s pogoji in postopki, enakovrednimi tistim iz Uredbe (ES) št. 1082/2006. Isti postopek bi se moral uporabljati za primer bodočega člana iz čezmorske države ali ozemlja, ki se želi pridružiti obstoječemu EZTS
(18)
Ker po začetku veljavnosti te uredbe statuti ne bodo vsebovali vseh določb konvencij, bi bilo treba registrirati in/ali objaviti statute in konvencije. Poleg tega bi bilo treba zaradi preglednosti objaviti obvestilo o odločitvi za ustanovitev EZTS, in sicer v seriji C Uradnega lista Evropske unije. Zaradi usklajenosti bi moralo navedeno obvestilo vsebovati podrobnosti, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1082/2006, kot je spremenjena s to uredbo.
(19)
Namen EZTS bi bilo treba razširiti, da bo zajemal lajšanje in spodbujanje teritorialnega sodelovanja na splošno, vključno s strateškim načrtovanjem ter upravljanjem regionalnih in lokalnih zadev v skladu s kohezijsko politiko in drugimi politikami Unije, s čimer se bo prispevalo k strategiji Evropa 2020 ali izvajanju makroregionalnih strategij. EZTS bi zato moralo imeti možnost izvajanja operacij tudi s finančno podporo, ki ne izhaja le iz kohezijske politike Unije. Poleg tega, bi moral vsak član v vsaki državi članici ali tretji državi, ki so zastopane, imeti pristojnost, ki je potrebna za učinkovito delovanje EZTS, razen če država članica ali tretja država odobri sodelovanje člana, ki je ustanovljen po njenem nacionalnem pravu tudi, kadar ta član ni pristojen za vse naloge, določene v konvenciji.
(20)
Glede na to, da je EZTS pravni instrument, njegov namen ni zaobiti okvir, ki ga določa pravni red Sveta Evrope ter ki ponuja različne priložnosti in okvire, znotraj katerih lahko regionalni in lokalni organi čezmejno sodelujejo, vključno z nedavnimi evropskimi regionalnimi združenji za sodelovanje (7), ali zagotoviti sklop posebnih skupnih pravil, s katerimi bi bile enotno urejene vse takšne ureditve po Uniji.
(21)
Posebne naloge EZTS in možnost, da države članice omejijo ukrepe, ki jih lahko EZTS izvajajo brez finančne podpore Unije, bi bilo treba uskladiti z določbami o ESRR, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v programskem obdobju 2014-2020.
(22)
Čeprav je v Uredbi (ES) št. 1082/2006 določeno, da naloge EZTS med drugim ne vključujejo izvajanja „regulativnih pooblastil“, kar ima lahko v različnih državah članicah različne pravne posledice, bi skupščina EZTS, če konvencija to posebej določa, vseeno morala imeti možnost, da v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom določi pogoje za uporabo dela infrastrukture, ki jo EZTS upravlja, ali pogoje, v skladu s katerimi se lahko zagotovi storitev splošnega gospodarskega pomena, vključno s tarifami in pristojbinami, ki jih plačajo uporabniki.
(23)
Zaradi omogočanja dostopnosti EZTS za člane iz tretjih držav ali iz čezmorskih držav ali ozemelj bi morala konvencija vsebovati podrobnosti glede ureditev za njihovo sodelovanje.
(24)
V konvenciji bi bilo treba poleg sklicevanja na veljavno pravo na splošno, kot je določeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 1082/2006, navesti tudi pravo Unije in nacionalno pravo, ki se uporabljata za EZTS. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da je to nacionalno pravo lahko pravo države članice, v kateri statutarni organi izvajajo svoja pooblastila, zlasti če osebje, ki dela pod direktorjevo odgovornostjo, deluje v državi članici, ki ni država članica registriranega sedeža EZTS. Prav tako bi bilo treba v konvenciji našteti veljavno pravo Unije in nacionalno pravo, ki se neposredno nanaša na dejavnosti EZTS, ki se izvajajo v okviru nalog, določenih v konvenciji, vključno z državo, v kateri EZTS upravlja javne storitve splošnega interesa ali infrastrukture.
(25)
V tej uredbi se ne bi smelo obravnavati problemov, povezanih s čezmejnimi javnimi naročili, s katerimi se srečujejo EZTS.
(26)
Zaradi pomembnosti pravil, ki se uporabljajo za osebje EZTS, ter načel v zvezi z ureditvijo glede upravljanja osebja in postopkov zaposlovanja bi bilo ta pravila treba določiti v konvenciji, in ne v statutu. Obstajati bi morala možnost, da se v konvenciji lahko zagotovi določitev različnih možnosti glede izbire pravil, ki se uporabljajo za zaposlene v EZTS. Posebna ureditev glede upravljanja osebja in postopkov zaposlovanja bi morala biti obravnavana v statutih.
(27)
Države članice bi morale nadalje uporabljati možnosti, določene v Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (8), da bi sporazumno dovolile izjeme glede določitev zakonodaje, ki se uporablja v skladu z navedeno uredbo, v interesu določenih oseb ali kategorij oseb, in da bi se osebje EZTS štelo za takšno kategorijo oseb.
(28)
Glede na pomembnost ureditve v zvezi z odgovornostjo članov, bi morala biti ta ureditev določena v konvenciji in ne v statutu.
(29)
Kadar je izključni cilj EZTS upravljati program sodelovanja ali del programa sodelovanja, ki ga podpira ESRR, ali kadar EZTS zadeva medregionalno sodelovanje ali omrežja, informacije o tem, na katerem ozemlju lahko EZTS opravlja svoje naloge, ne bi smele biti potrebne. V prvem primeru bi moral biti obseg ozemlja opredeljen, in po potrebi spremenjen, v ustreznem programu sodelovanja. V drugem bi zahteva za take informacije ogrozila pristop novih članov medregionalnemu sodelovanju ali omrežjem, čeprav gre v večini primerov za nebistvene dejavnosti.
(30)
Treba bi bilo pojasniti različne ureditve v zvezi z nadzorom upravljanja javnih sredstev in revizijo računovodskih izkazov EZTS.
(31)
EZTS, katerih člani imajo omejeno odgovornost, bi se morala jasneje razlikovati od tistih, katerih člani imajo neomejeno odgovornost. Da bi se EZTS, katerih člani imajo omejeno odgovornost, omogočilo izvajanje dejavnosti, ki lahko ustvarijo dolgove, bi moralo biti poleg tega državam članicam dovoljeno, da od takšnih EZTS zahtevajo, da sklenejo ustrezno zavarovanje za tveganja v zvezi z njihovimi dejavnostmi ali da so taki EZTS predmet ustreznega finančnega jamstva za takšna tveganja.
(32)
Države članice bi morale obvestiti Komisijo o vseh določbah, ki so jih sprejele za izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2006, in vseh spremembah teh določb. Za izboljšanje obveščanja in usklajevanja med državami članicami, Komisijo in Odborom regij bi morala Komisija take določbe posredovati državam članicam in Odboru regij. Odbor regij je vzpostavil platformo EZTS, s katero se vsem zainteresiranim stranem omogočata izmenjava izkušenj in dobrih praks ter boljše obveščanje o priložnostih in izzivih EZTS, olajšuje izmenjava izkušenj o ustanavljanju EZTS na teritorialni ravni ter izmenjuje znanje o najboljših praksah glede teritorialnega sodelovanja.
(33)
Določiti bi bilo treba nov rok za poročilo o izvajanju Uredbo (ES) št. 1082/2006. V skladu s postopnim prehodom Komisije na oblikovanje politike na podlagi dokazov bi moralo to poročilo obravnavati glavna vprašanja ocene, vključno z uspešnostjo, učinkovitostjo, relevantnostjo, evropsko dodano vrednostjo, obsegom poenostavitve in vzdržnostjo. Učinkovitost bi bilo treba razumeti, da se nanaša med drugim na naravo poskusov širjenja znanja o instrumentu EZTS znotraj različnih služb Komisije ter med Komisijo in drugimi organi, kot je na primer Evropska služba za zunanje delovanje. Komisija bi morala poslati to poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in v skladu s prvim odstavkom člena 307 PDEU Odboru regij. To poročilo bi bilo treba posredovati do 1. avgusta 2018.
(34)
Za določitev seznama indikatorjev za uporabo v oceni in pripravi poročila o izvajanju Uredbe (ES) št. 1082/2006 bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu ter Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(35)
Obstoječa EZTS konvencije in statutov ne bi smela prilagoditi spremembam Uredbe (ES) št. 1082/2006, vpeljane s to uredbo.
(36)
Določiti je treba v skladu s katerim sklopom pravil je treba odobriti EZTS, za katere se je postopek odobritve začel že pred dnevom začetka uporabe te uredbe.
(37)
Za prilagoditev veljavnih nacionalnih pravil za izvajanje te uredbe, preden je treba Komisiji predložiti programe v okviru cilja "evropsko teritorialno sodelovanje", bi bilo treba to uredbo začeti uporabljati šest mesecev po začetku njene veljavnosti. Države članice bi morale pri prilagajanju veljavnih nacionalnih pravil zagotoviti, da se določijo pristojni organi za odobritev EZTS, ki bi morali biti v skladu z njihovimi pravnimi in upravnimi ureditvami isti organi, ki so odgovorni za sprejemanje obvestil v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1082/2006.
(38)
Ker cilja te uredbe, to je izboljšanja pravnega instrumenta EZTS, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ga je lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja v skladu z ustavnim sistemom vsake države članice, pri čemer uporaba EZTS ni obvezna.
(39)
Uredbo (ES) št. 1082/2006 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Sprememba Uredbe (ES) št. 1082/2006
Uredba (ES) št. 1082/2006 se spremeni:
(1)
člen 1 se spremeni:
(a)
odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
„1. Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: EZTS) se lahko ustanovi na ozemlju Unije pod pogoji in v skladu z določbami iz te uredbe.
2. Cilj EZTS je olajšati in spodbujati zlasti teritorialno sodelovanje, vključno s čezmejnimi, transnacionalnimi in medregionalnimi oblikami sodelovanja, med člani, kot so določeni v členu 3(1), z namenom krepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.“;
(b)
doda se naslednji odstavek:
„5. Registrirani sedež EZTS je v državi članici, po katere pravu je ustanovljen vsaj en član EZTS.”;
(2)
člen 2 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Ukrepe organov EZTS urejajo:
(a)
ta uredba;
(b)
konvencija iz člena 8, kadar je to v tej uredbi izrecno dovoljeno; ter
(c)
na področjih, ki s to uredbo niso urejena oziroma so urejena le delno, nacionalno pravo države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež.
Kadar je treba v skladu s pravom Unije ali mednarodnim zasebnim pravom določiti pravo, ki se uporablja, se EZTS obravnava kot pravna oseba države članice, v kateri ima registrirani sedež.“;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„1a. Dejavnosti EZTS v zvezi z opravljanjem nalog iz člena 7(2) in (3) v Uniji urejata pravo Unije in nacionalno pravo, kot je določeno v konvenciji iz člena 8.
Dejavnosti, ki so sofinancirane iz proračuna Unije, so v skladu z zahtevami, določenimi v veljavnem pravu Unije in nacionalnem pravu, ki zadeva uporabo navedenega prava Unije.”;
(3)
člen 3 se spremeni:
(a)
prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Člani EZTS lahko postanejo:
(a)
države članice ali organi na nacionalni ravni;
(b)
regionalni organi;
(c)
lokalni organi;
(d)
javna podjetja v smislu točke (b) člena 2(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali osebe javnega prava v smislu drugega pododstavka člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10);
(e)
podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom;
(f)
nacionalni, regionalni ali lokalni organi ali javna podjetja, enakovredni tistim iz točke (d), iz tretjih držav, pod pogoji iz člena 3a.
(9) Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1)." 						
(10) Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114.)“;" 						
(b)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. EZTS sestavljajo člani, ki prihajajo z ozemelj najmanj dveh držav članic, razen v primeru iz člena 3a(2) in (5).“;
(4)
doda se naslednji člen:
"Člen 3a
Pristop članov iz tretjih držav ali čezmorskih držav ali ozemelj
1. V skladu s členom 4(3a) lahko EZTS sestavljajo člani, ki prihajajo z ozemelj najmanj dveh držav članic in ene ali več tretjih držav, ki mejijo vsaj na eno izmed teh držav članic, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, če zadevne države članice in tretje države skupaj izvajajo ukrepe teritorialnega sodelovanja ali programe, ki jih podpira Unija.
Za namene te uredbe šteje, da tretja država ali čezmorska država ali ozemlje meji na državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, če si z njo deli kopensko mejo ali če je tretja država in/ali čezmorska država ali ozemlje upravičena do skupnega morskega čezmejnega ali transnacionalnega programa v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje ali do drugega programa čezmejnega ali čezmorskega sodelovanja ali sodelovanja na osnovi skupnega morskega bazena, tudi če ju ločijo mednarodne vode.
2. EZTS lahko sestavljajo člani, ki prihajajo z ozemlja ene same države članice in ene ali več tretjih držav, ki mejijo na državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, kadar zadevna država članica meni, da zadevni EZTS spada v okvir njenega teritorialnega sodelovanja znotraj čezmejnega ali transnacionalnega sodelovanja ali njenih dvostranskih odnosov z zadevnimi tretjimi državami.
3. Za namene odstavkov 1 in 2 tretje države, ki mejijo na državo članico, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, vključujejo morske meje med zadevnimi državami.
4. V skladu s členom 4a in ob upoštevanju pogojev iz odstavka 1 tega člena lahko EZTS sestavljajo tudi člani iz vsaj dveh držav članic, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, ali ene ali več čezmorskih držav ali ozemelj, s člani iz ene ali več tretjih držav ali brez njih.
5. V skladu s členom 4a in ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena lahko EZTS sestavljajo tudi člani iz ozemlja ene same države članice, vključno z njenimi najbolj oddaljenimi regijami, in ene ali več čezmorskih držav ali ozemelj, s člani iz ene ali več tretjih držav ali brez njih.
6. EZTS ne sestavljajo le člani države članice in ene ali več čezmorskih držav ali ozemelj, povezanega s to isto državo članico.";
(5)
člen 4 se spremeni:
(a)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Ko bodoči član v skladu z odstavkom 2 uradno obvesti državo članico, država članica, ki je prejela uradno obvestilo, ob upoštevanju svoje ustavne strukture odobri sodelovanje bodočega člana v EZTS in konvencijo, razen če meni, da:
(a)
takšno sodelovanje ali konvencija nista v skladu z ničemer od naslednjega:
(i)
to uredbo;
(ii)
drugim pravom Unije v zvezi z ukrepi in dejavnostmi EZTS;
(iii)
nacionalno zakonodajo v zvezi s pooblastili in pristojnostmi bodočega člana;
(b)
tako sodelovanje ni utemeljeno z razlogi javnega interesa ali javne politike te države članice; ali
(c)
statut ni skladen s konvencijo.
V primeru neodobritve država članica poda izjavo z navedbo razlogov, zaradi katerih odobritev ni mogoča, in po potrebi predlaga potrebne spremembe konvencije.
Država članica sprejme odločitev glede odobritve v roku šestih mesecev od datuma prejema uradnega obvestila v skladu z odstavkom 2. Če država članica, ki je prejela uradno obvestilo, ne ugovarja v tem roku, se sodelovanje bodočega člana in konvencija štejeta za odobreno. Vendar država članica, v kateri se bo nahajal predlagani registrirani sedež EZTS, uradno odobri konvencijo, da se omogoči vzpostavitev EZTS.
Vsakič, ko se od države članice zahtevajo dodatne informacije za bodočega člana, rok iz tretjega pododstavka preneha teči. Prekinitev začne teči od dneva po datumu, ko je država članica bodočemu članu poslala svoje pripombe, in traja, dokler bodoči član na pripombe ne odgovori.
Rok iz tretjega pododstavka pa ne preneha teči, če bodoči član v desetih delovnih dneh od začetka prekinitve odgovori na pripombe države članice.
Pri odločanju o sodelovanju bodočega člana v EZTS lahko države članice uporabijo svoja nacionalna pravila.“;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„3a. Če bodoči člani EZTS prihajajo iz tretjih držav, se država članica, v kateri bo predlagani registrirani sedež EZTS, v posvetovanju z drugimi zadevnimi državami članicami, prepriča, da so izpolnjeni pogoji iz člena 3a in da je vsaka tretja država odobrila sodelovanje bodočega člana v skladu z:
(a)
enakovrednimi pogoji in postopki, kot so določeni v tej uredbi; ali
(b)
sporazumom, sklenjenim med najmanj eno državo članico, po katere pravu je ustanovljen bodoči član, in to tretjo državo.“;
(c)
odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:
„5. Člani se dogovorijo o konvenciji iz člena 8, pri čemer zagotovijo skladnost z odobritvijo v skladu z odstavkom 3 tega člena.
6. EZTS uradno obvesti države članice, po katerih pravu so ustanovljeni člani EZTS, o vseh spremembah konvencije ali statuta. Vsako spremembo konvencije, razen izključno v primerih pristopa novega člana iz točke (a) odstavka 6a, odobrijo te države članice v skladu s postopkom iz tega člena.“;
(d)
doda se naslednji odstavek:
„6a. V primeru pristopa novih članov k obstoječemu EZTS se uporabljajo naslednje določbe:
(a)
če pristopi novi član iz države članice, ki je že odobrila konvencijo, tak pristop odobri le država članica, po katere zakonodaji je ustanovljen novi član, v skladu s postopkom iz odstavka 3, država članica, v kateri ima EZTS registrirani sedež, pa se uradno obvesti;
(b)
če pristopi novi član iz države članice, ki konvencije še ni odobrila, se uporabi postopek iz odstavka 6;
(c)
če obstoječemu EZTS pristopi nov član iz tretje države, takšen pristop preuči država članica, kjer ima EZTS registrirani sedež, v skladu s postopkom iz odstavka 3a.“;
(6)
doda se naslednji člen:
"Člen 4a
Sodelovanje članov iz čezmorskih držav ali ozemelj
V primeru EZTS z bodočim članom iz čezmorske države ali ozemlja se država članica, s katero je čezmorska država ali ozemlje povezano, prepriča, da so izpolnjeni pogoji iz člena 3a, in ob upoštevanju svojega odnosa s čezmorsko državo ali ozemljem:
(a)
odobri sodelovanje bodočega člana v skladu s členom 4(3); ali
(b)
pisno potrdi državi članici, kjer se bo nahajal predlagani registrirani sedež EZTS, da so pristojni organi v čezmorski državi ali ozemlju odobrili sodelovanje bodočega člana v skladu z enakovrednimi pogoji in postopki, kot so tisti v tej uredbi.";
(7)
člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
Pridobitev pravne osebnosti in objava v Uradnem listu
1. Konvencija in statut ter vse njune poznejše spremembe se registrirajo in/ali objavijo v državi članici, kjer ima zadevno EZTS registrirani sedež, v skladu z veljavnim nacionalnim pravom te države članice. EZTS pridobi status pravne osebe na datum registracije ali objave konvencije in statuta, odvisno od tega, kaj se zgodi prej. Člani obvestijo zadevne države članice in Odbor regij o registraciji ali objavi konvencije in statuta.
2. EZTS zagotovi, da se v desetih delovnih dneh od registracije ali objave konvencije in statuta Odboru regij pošlje prošnja v skladu s predlogo iz Priloge k tej uredbi. Nato Odbor regij to prošnjo posreduje Uradu za publikacije Evropske unije, ta pa v seriji C Uradnega lista Evropske unije objavi obvestilo o ustanovitvi EZTS skupaj s podrobnostmi, navedenimi v Prilogi k tej uredbi.“;
(8)
V členu 6 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 tega člena se za naloge EZTS, ki so navedene v členu 7(3) in zajemajo ukrepe, ki jih sofinancira Unija, uporablja ustrezna zakonodaja v zvezi z nadzorom sredstev, ki jih zagotovi Unija.”;
(9)
člen 7 se spremeni:
(a)
odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
„2. EZTS deluje v okviru nalog, ki so mu bile dodeljene, in sicer, ki zajemajo poenostavljanje in pospeševanje teritorialnega sodelovanja za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije in premoščanje notranjih tržnih ovir. Vsako nalogo določijo člani EZTS, tako da spadajo v pristojnost vsakega člana, razen če država članica ali tretja država odobri sodelovanje člana, ustanovljenega na podlagi njenega nacionalnega prava, tudi če ta član ni pristojen za vse naloge, določene v konvenciji.
3. EZTS lahko izvaja posebne ukrepe teritorialnega sodelovanja med svojimi člani v prizadevanju za cilj iz člena 1(2), in sicer s finančno podporo Unije ali brez nje.
Naloge EZTS lahko zadevajo predvsem izvajanje programov sodelovanja ali njihovih delov ali izvajanje operacij, ki jih Unija podpira prek Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in/ali Kohezijskega sklada.
Države članice lahko omejijo naloge, ki jih EZTS smejo izvajati brez finančne podpore Unije. Vendar, brez poseganja v člen 13, države članice ne izključijo nalog, ki zadevajo prednostne naloge na področju naložb iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1299/2013 (11) Evropskega parlamenta in Sveta.
(11) Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17 decembra 2013 o posebnih določbah za podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj cilju "evropsko teritorialno sodelovanje" (UL L 347, 20.12.2013, str. 259).“;" 						
(b)
v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
„Vendar lahko skupščina EZTS iz točke (a) člena 10(1) v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom določi pogoje za uporabo dela infrastrukture, ki jo ta EZTS upravlja, ali pogoje, pod katerimi se zagotovi storitev splošnega gospodarskega pomena, vključno s tarifami in pristojbinami, ki jih plačajo uporabniki.“;
(10)
v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. V konvenciji se določijo:
(a)
ime EZTS in njegov registrirani sedež;
(b)
obseg ozemlja, na katerem lahko EZTS izvaja naloge;
(c)
cilji in naloge EZTS;
(d)
trajanje EZTS in pogoji za prenehanje delovanja;
(e)
seznam članov EZTS;
(f)
seznam organov EZTS in njihovih pristojnosti;
(g)
veljavno pravo Unije in nacionalno pravo države članice, kjer ima EZTS registrirani sedež za namene razlage in izvajanja konvencije;
(h)
veljavno pravo Unije in nacionalno pravo države članice, kjer organi EZTS delujejo;
(i)
ureditev za vključevanje članov iz tretjih držav ali čezmorske države ali ozemlja, če je ustrezno, vključno z določitvijo veljavnega prava, kadar EZTS opravlja naloge v tretjih državah ali čezmorskih državah ali ozemljih;
(j)
veljavno pravo Unije in nacionalno pravo, ki se neposredno nanašata na dejavnosti EZTS, ki se izvajajo v okviru nalog, določenih v konvenciji;
(k)
pravila, ki se uporabljajo za osebje EZTS, ter načela v zvezi z ureditvijo upravljanja osebja in postopkov zaposlovanja;
(l)
ureditev odgovornosti EZTS in njegovih članov v skladu s členom 12;
(m)
ustrezna ureditev vzajemnega priznavanja, vključno z ureditvijo za finančni nadzor upravljanja javnih sredstev, in
(n)
postopki za sprejemanje statuta ter spreminjanje konvencije, ki izpolnjujejo obveznosti iz členov 4 in 5.
3. Kadar se naloge EZTS nanašajo zgolj na upravljanje programa sodelovanja ali njegovega dela v okviru Uredbe (EU) št. 1299/2013 ali kadar EZTS zadeva medregionalno sodelovanje ali omrežja, informacije iz točke (b) odstavka 2 niso potrebne.“;
(11)
člen 9 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 9
Statut
1. Statut EZTS sprejmejo njegovi člani soglasno na podlagi konvencije in v skladu z njo.
2. Statut določa vsaj naslednje:
(a)
operativne določbe organov EZTS in njihove pristojnosti ter število predstavnikov članov v ustreznih organih;
(b)
postopke odločanja EZTS,
(c)
delovni jezik ali delovne jezike;
(d)
ureditev delovanja;
(e)
postopke glede upravljanja osebja in zaposlovanja;
(f)
ureditev finančnih prispevkov članov;
(g)
veljavna računovodska in proračunska pravila za člane EZTS;
(h)
imenovanje neodvisnega zunanjega revizorja računovodskih izkazov EZTS in
(i)
postopke za spreminjanje statuta, ki izpolnjujejo obveznosti iz členov 4 in 5.“;
(12)
v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Priprava računovodskih izkazov, po potrebi vključno s spremljajočim letnim poročilom, ter revizija in objava teh izkazov so urejene z nacionalnim pravom države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež.“;
(13)
člen 12 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
„EZTS je odgovorno za vse svoje dolgove.”;
(b)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. Brez poseganja v odstavek 3, če so sredstva EZTS nezadostna za izpolnitev njegovih obveznosti, njegovi člani nosijo odgovornost za njegove dolgove ne glede na vrsto teh dolgov, pri čemer je delež vsakega člana določen sorazmerno z njegovim finančnim prispevkom. Podrobnosti o finančnih prispevkih se določijo v statutu.
Člani EZTS se v statutu lahko zavežejo, da bodo po prenehanju članstva v EZTS odgovorni za obveznosti, ki izhajajo iz dejavnosti EZTS med njihovim članstvom.
2a. Če ima vsaj en član EZTS iz posamezne države članice zaradi nacionalnega prava, po katerem je ustanovljen, omejeno odgovornost, lahko tudi drugi člani v konvenciji omejijo svojo odgovornost, kadar jim nacionalno pravo, s katerim se izvaja ta uredba, to omogoča.
Ime EZTS, katerega člani imajo omejeno odgovornost, vsebuje besedo ‚omejeno“.
Zahteve za objavo konvencije, statuta in računovodskih izkazov EZTS, katerega člani imajo omejeno odgovornost, so najmanj enakovredne tistim, ki jo morajo izpolnjevati druge pravne osebe z omejeno odgovornostjo po zakonodaji države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež.
V primeru EZTS, katerega člani imajo omejeno odgovornost, lahko katera koli zadevna država članica zahteva, naj EZTS sklene ustrezno zavarovanje ali je predmet jamstva banke ali druge finančne institucije s sedežem v državi članici ali pa se vključi v instrument, ki deluje kot jamstvo javnega subjekta ali države članice, za kritje tveganj v zvezi z njegovimi dejavnostmi.‘;
(14)
v členu 15(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„2. Za spore, ki vključujejo EZTS, se uporablja pravo Unije o sodni pristojnosti, razen če ta uredba določa drugače. V primerih, ki niso predvideni v takem pravu Unije, so za reševanje sporov pristojna sodišča države članice, v kateri ima EZTS registrirani sedež.“;
(15)
člen 16 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice sprejmejo določbe za zagotovitev učinkovite uporabe te uredbe, vključno glede določitve pristojnih organov za postopek odobritve, v skladu z njihovo zakonsko in upravno ureditvijo.
Kadar to zahteva nacionalno pravo države članice, lahko zadevna država članica sestavi izčrpen seznam nalog, ki jih člani EZTS v smislu člena 3(1), ustanovljeni po njeni zakonodaji, že imajo, kar zadeva teritorialno sodelovanje v navedeni državi članici.
Država članica Komisiji predloži vse določbe, sprejete na podlagi tega člena, kot tudi vse njihove spremembe. Komisija te določbe posreduje drugim državam članicam in Odboru regij.“;
(b)
doda se naslednji odstavek:
„1a. Določbe iz odstavka 1, kolikor zadevajo državo članico, s katero je povezana čezmorska država ali ozemlje, ob upoštevanju njenega razmerja s to čezmorska država ali ozemlje, zagotovijo tudi dejansko izvajanje te uredbe za tiste čezmorske države ali ozemlja, ki mejijo na druge države članice ali njihove najbolj oddaljene regije.“;
(16)
člen 17 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 17
Poročilo
Komisija do 1. avgusta 2018 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij poročilo o uporabi te uredbe, ki vsebuje oceno njene uspešnosti, učinkovitosti, relevantnosti, evropske dodane vrednosti in možnostih za poenostavitev.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 17a za določitev kazalnikov iz prvega odstavka.“;
(17)
doda se naslednji člen:
„Člen 17a
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo iz drugega odstavka člena 17 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21 decembra 2013
3. Pooblastilo iz drugega odstavka člena 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu z drugim odstavkom člena 17, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“;
Člen 2
Prehodne določbe
1. EZTS, ki so bila ustanovljena pred 21 decembra 2013, ni treba uskladiti konvencij in statutov z določbami Uredb (ES) št. 1082/2006, kakor so bile spremenjene s to uredbo.
2. V primeru EZTS, za katera se je postopek iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1082/2006 začel pred 22 junij 2014 in katerih registracija ali objava v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1082/2006 še ni izvedena, se konvencija in statuti registrirajo in/ali objavijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1082/2006, preden je bila spremenjena s to uredbo.
3. EZTS, za katera se je postopek iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1082/2006 začel več kot šest mesecev pred 22 junij 2014, se odobrijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1082/2006, preden je bila spremenjena s to uredbo.
4. Druga EZTS, ki niso navedena v odstavkih 2 in 3 tega člena ter za katere se je postopek iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1082/2006 začel pred 22 junij 2014, se odobrijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1082/2006, kakor je bila spremenjena s to uredbo.
5. Države članice Komisiji najpozneje 22 junij 2014 predložijo potrebne spremembe nacionalnih določb, sprejete v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 1082/2006.
Člen 3
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 22 junij 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2013