РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1071/2012
z dne 14. novembra 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajske in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevne države).
(2)
Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2012 vložil Obrambni odbor Evropske unije za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: temprani navojni pribor) v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, nepovezane uvoznike, uporabnike in predstavnike držav izvoznic. Komisija je obvestila tudi proizvajalce iz Argentine, ki je bila predvidena kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(4)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(5)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK ter proizvajalce Unije in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih s tempranim navojnim priborom (kot je opredeljeno v oddelku B spodaj), v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011. Vzorčenje ni bilo predvideno za proizvajalce izvoznike iz drugih dveh zadevnih držav, tj. iz Tajske in Indonezije.
(6)
Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom iz LRK, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka. Dve družbi sta zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, štiri družbe pa so zahtevale IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.
(7)
Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom iz LRK, kitajskim organom in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki.
(8)
Kar zadeva proizvajalce Unije in kot je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi (29), je šest proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev Unije glede na njihov obseg prodaje.
(9)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (31), je 33 nepovezanih uvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec devetih uvoznikov glede na največji obseg uvoza v Unijo in njihovo zemljepisno lego v Uniji. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov.
(10)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (30), je 12 proizvajalcev izvoznikov iz LRK predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh strani, izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK z največjim obsegom izvoza v Unijo.
(11)
Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, trem tajskim proizvajalcem izvoznikom, trem indonezijskim proizvajalcem izvoznikom, devetim vzorčenim nepovezanim uvoznikom in sedmim uporabnikom.
(12)
Izpolnjen vprašalnik so predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije, trije vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, dva tajska proizvajalca izvoznika, en indonezijski proizvajalec izvoznik in osem nepovezanih uvoznikov. Izpolnjenega vprašalnika ni predložil noben uporabnik.
(13)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španija;
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bolgarija;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Avstrija;
(b)
proizvajalci izvozniki iz LRK:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, LRK;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, LRK;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, LRK;
(c)
proizvajalci izvozniki iz Tajske:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajska;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajska;
(d)
proizvajalec izvoznik iz Indonezije:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;
(e)
nepovezani uvozniki iz Unije:
-
Crane Limited, Ipswich, Združeno kraljestvo;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Nemčija;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.
(14)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK, če jim TGO ne bi bil odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Indije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.
3. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(15)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(16)
Zadevni izdelek, opisan v obvestilu o začetku, je navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7307 19 10.
(17)
Glavne vhodne surovine so odpadne kovine, koks ali električna energija, pesek (za oblikovanje) in cink (za galvanizacijo). Prva faza proizvodnega procesa je taljenje odpadnih kovin v kupolnih pečeh. Sledita ji postopek oblikovanja in ulivanje različnih oblik, ki se nato ločijo na posamezne dele. Nato je treba izvesti dolgotrajen postopek žarjenja, s katerim postane izdelek ustrezno tempran, da se lahko uporablja na mestih, na katerih je na primer potrebna odpornost proti sunkom in tresljajem, ter da je odporen na hitre temperaturne spremembe. Pribor se lahko nato po potrebi galvanizira. Nato se izdelajo navoji.
(18)
Temprani navojni pribor se uporablja za povezovanje dveh ali več cevi, povezovanje cevi z napravami, preusmeritev toka tekočine ali zaprtje cevi. Uporablja se zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporablja se tudi pri cevovodih rafinerij nafte. Temprani pribor je na voljo v več različnih sestavah, pri čemer so najpogostejša 90-stopinjska kolena, T-kosi, spojnice, križni členi in cevne spojke. Proizvaja se v črni (negalvanizirani) in galvanizirani obliki.
2. Podobni izdelek
(19)
V zvezi z zadevnim izdelkom in izdelkom, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, Tajske in Indonezije ter na domačem trgu Indije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter izdelkom, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podobni izdelek).
(20)
Več zahtevkov glede obsega izdelka so predložili zlasti uvozniki in tudi organi države članice. Posamezni zahtevki so obravnavani spodaj.
(21)
Uvoznik je trdil, da opredelitev tempranega navojnega pribora ne bi smela zajemati „elektrogalvaniziranega pribora“. Trdil je, da so za proizvodnjo elektrogalvanizirane opreme po izdelavi navojev potrebni dodatni proizvodni postopki, kot sta spiranje in dodatna električna galvanizacija. S tem naj bi se izboljšala kakovost izdelka in zagotovile prednosti v primerjavi z navadnim priborom. Vendar je jasno, da je elektrogalvanizirani pribor popolnoma zamenljiv z navadnim priborom, zato ima enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Zato se obravnava kot zadevni izdelek.
(22)
Isti uvoznik uvaža ohišja kompresijskega pribora, ki jih nato skupaj z drugimi deli sestavi v končni kompresijski pribor. Izraženi so bili dvomi, ali opredelitev zadevnega izdelka vključuje tudi ohišje kompresijskega pribora. Čeprav so ta ohišja podobna priboru in imajo navoj, z njimi ni mogoče neposredno povezati cevi, saj jih je treba sestaviti, preden se lahko sestavljeni pribor priključi na cevi. Ohišja so dražja, vendar so zamenljiva z drugim navojnim priborom, ker se uporabljajo tudi za povezovanje cevi, vendar pogosteje pri popravilih in ne pri novih napeljavah. Zato se začasno sklene, da opredelitev zadevnega izdelka vključuje kompresijski pribor in njegovo ohišje.
(23)
Nekatere strani so trdile, da tempranega pribora, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, ni mogoče šteti za primerljivega s priborom, ki ga zadevne države izvoznice proizvajajo in izvažajo v Unijo, ker se kot stopnja materiala pri proizvodnji pribora v Uniji na splošno uporablja bela temprana litina, za izvožen pribor pa se uporablja črno temprano lito železo.
(24)
Kot je v zvezi z istim izdelkom že ugotovljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1784/2000 (3), je preiskava začasno pokazala, da trg ne razlikuje med priborom iz bele in črne temprane litine, saj imata, razen vsebnosti ogljika, zelo podobne značilnosti in enake vrste končne uporabe, zato sta medsebojno zamenljiva. To je potrdilo tudi dejstvo, da uvozniki/trgovci, ki kupujejo pribor iz črne temprane litine iz zadevnih držav in tudi pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvede industrija Unije, ta pribor prodajajo uporabnikom brez razlikovanja med tema dvema stopnjama materiala. Glede uporabnikov obravnavanega izdelka pa je preiskava potrdila, da pribor iz bele in črne temprane litine ne obravnavajo bistveno drugače.
(25)
To je mogoče sklepati tudi na podlagi dejstva, da je pribor iz bele ali črne temprane litine vključen v evropski standard EN 10242 in v mednarodni standard ISO 49, ki podrobno določata zahteve za oblikovanje in značilnosti tempranega pribora. Zlasti kar zadeva stopnjo uporabljenega materiala, sta dopustni tako bela temprana litina kot črna temprana litina.
(26)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je treba pribor iz bele temprane litine, ki ga proizvaja in prodaja del proizvajalcev Unije, šteti za izdelek, podoben priboru iz črne temprane litine, ki ga proizvajajo in izvažajo v Unijo zadevne države izvoznice.
(27)
En uvoznik uvaža omejene količine nedokončanega pribora brez navoja. Uvoznik pritrdi navoje naknadno. Ker uvoženo blago nima navojev, se ne šteje za zadevni izdelek.
(28)
Organi ene od držav članic so opozorili, da izraz „tempran“ glede na pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature (4) vključuje sferoidno grafitno lito železo (enako nodularnemu litemu železu). Čeprav nobena zainteresirana stran v OP ni poročala o prodaji navojnega pribora iz nodularnega litega železa, obstajajo dokazi, da je to možno. Ker ima ta pribor enake osnovne fizikalne lastnosti kot preiskovan tempran navojni pribor, je smiselno pojasniti, da postopek in ukrepi vključujejo tudi izdelke iz nodularnega železa.
C. VZORČENJE
1. Vzorčenje proizvajalcev Unije
(29)
V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Izbrani vzorec vključuje tri od šestih proizvajalcev Unije, ki izdelujejo podobni izdelek, pri čemer ti trije proizvajalci spadajo v dve skupini družb, ki predstavljajo 81 % prodaje tempranega navojnega pribora nepovezanim strankam v Uniji. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi proizvajalci Unije in pritožnikom, vse zainteresirane strani pa so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede predlaganega vzorca. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca.
2. Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK
(30)
Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge A k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo dvanajst proizvajalcev izvoznikov, ki so v OP predstavljali 51 % kitajskega izvoza v Unijo. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh družb, ki predstavljajo 88 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LRK v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi zadevnimi proizvajalci izvozniki in kitajskimi organi. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca.
3. Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(31)
V skladu s členom 17 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega uvoza v Unijo in zemljepisne lege družb, ki ju je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na voljo. Na podlagi zahteve iz Priloge B k obvestilu o začetku je informacije o vzorčenju predložilo 33 nepovezanih uvoznikov. Začetni izbrani vzorec zajema šest uvoznikov v petih državah članicah, ki predstavljajo 59 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi uvozniki. Na podlagi pripomb so bile v vzorec dodane še tri družbe, kar pomeni, da je končni vzorec sestavljen iz devetih uvoznikov iz šestih držav članic, ki predstavljajo 67 % uvoza tempranega navojnega pribora sodelujočih uvoznikov v Unijo. Glede razširjenega vzorca niso bile predložene dodatne pripombe. Ker en uvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika, je bil končni vzorec sestavljen iz preostalih osmih uvoznikov.
D. DAMPING
1. Ljudska republika Kitajska
1.1. Tržnogospodarska obravnava
(32)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(33)
Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
1.
poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
ni bistvenega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ter
5.
valute se menjajo po tržnem tečaju.
(34)
Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v navedenih rokih izpolnila obrazec zahtevka za TGO.
(35)
Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO.
(36)
Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da oba proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala TGO, nista izpolnjevala zahtev v zvezi z merili iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(37)
Pregledani računovodski izkazi obeh izvoznikov niso bili v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, pri čemer so bili pregledani računovodski izkazi enega izvoznika celo nepopolni, ker niso vključevali izkaza denarnih tokov. Zato je jasno, da ne izpolnjujejo merila št. 2.
(38)
En izvoznik ni dokazal, da je bil kapital, ki ga je prejel med privatizacijo, ustrezno ovrednoten, drugi izvoznik pa je prejel državno podporo zlasti v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. Zato ne izpolnjujeta merila št. 3.
(39)
Ena družba, ki je zahtevala TGO, je predložila pripombe glede razkritja. V njih ni nasprotovala razkritim dejstvom, ampak je izpostavila tri glavna vprašanja.
(40)
Najprej je trdila, da je določitev TGO nezakonita, ker je bila sprejeta skoraj dva meseca po zakonskem roku. V zvezi s tem je treba omeniti, da je ta zamuda nastala zlasti zaradi dejstva, da preverjanja TGO ni bilo mogoče izvesti prej, ker kitajski izvozniki takrat niso bili na voljo. Opozoriti je treba, da čas določitve ni vplival na rezultat.
(41)
Trdila je tudi, da neskladnost s pregledanimi računovodskimi izkazi temelji izključno na formalnih razlogih. Poleg tega je trdila, da „računovodska praksa, ki ni v celoti formalno v skladu z MRS, ne pomeni kršitve drugega merila za TGO, če ne vpliva na finančne rezultate družbe“. V zvezi s tem je treba opozoriti, da merilo št. 2 ni povezano s finančnimi rezultati družbe. Zahtevek je zato neutemeljen. Zadevno merilo, tj. „računovodske evidence, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi“, je dejansko formalna zahteva. Kljub temu je treba omeniti, da so bile vse kršitve zaradi višine s tem povezanih zneskov ali zaradi pomembnosti kršitve (tj. obvezna analiza ni bila izvedena) pomembne.
(42)
Nazadnje je trdila, da zavrnitev TGO v preteklosti ni bila utemeljena s podporo v obliki preferencialne stopnje davka na dohodek. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se vsak primer obravnava na podlagi lastnih značilnosti. Na podlagi merila za TGO št. 3 se ocenjuje, ali so kitajski izvozniki izpostavljeni pomembnemu izkrivljanju, prenesenemu iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva. To velja v primeru državne podpore, ki je bila odobrena zlasti v obliki preferencialne davčne stopnje. Splošne pripombe kitajskega izvoznika zato niso ustrezno utemeljene.
(43)
Ugotovljeno je, da ni dokazano, da bi kateri koli proizvajalec izvoznik izpolnjeval merili za TGO št. 2 in 3. Zato TGO tem družbam ni mogoče odobriti.
1.2. Individualna obravnava
(44)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedena določba, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.
(45)
Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
1.
v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
2.
izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni;
3.
večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;
4.
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
5.
vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.
(46)
Proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnjevali meril za TGO, in tretji vzorčeni proizvajalec so zahtevali IO. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno sklene, da vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(5) osnovne uredbe, zato se jim lahko odobri IO.
1.3. Primerljiva država
(47)
Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država).
(48)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti Argentino kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, pri čemer je vse zainteresirane strani pozvala, da v zvezi s tem predložijo pripombe.
(49)
Pripombe glede izbire primerljive države je predložilo več izvoznikov in uvoznikov, pri čemer so trdili, da Argentina ni ustrezna primerljiva država, zlasti zaradi nizke ravni domače konkurenčnosti in s tem visoke ravni cen na argentinskem domačem trgu. Dejansko obstajajo dokazi, da si argentinski trg delijo zlasti trije domači proizvajalci. Glede na argentinske statistične podatke je uvoz na argentinski trg zanemarljiv, ker za tradicionalno največji tuji dobaviteljici, tj. Brazilijo in Kitajsko, veljajo visoke protidampinške dajatve.
(50)
Ti izvozniki in uvozniki so kot ustreznejše primerljive države predlagali Tajsko, Indijo in Indonezijo. Ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani so bili k sodelovanju pozvani argentinski in indijski proizvajalci, pri čemer sta sodelovanje sprejela en argentinski in en indijski proizvajalec.
(51)
Z analizo teh odgovorov je bilo ugotovljeno, da so bile domače cene, ki jih je navedel edini sodelujoči argentinski proizvajalec, dejansko zelo visoke, in sicer znatno višje od prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije in njihove neškodljive cene.
(52)
Na drugi strani pa se je izkazalo, da je indijski trg s približno 300 proizvajalci zelo konkurenčen. Zato se lahko domače cene, ki jih je navedel sodelujoči indijski izvoznik, štejejo za razumne.
(53)
Tajska in Indonezija sta vključeni v isto preiskavo, vendar v obeh državah deluje zelo malo proizvajalcev, zato sta njuna domača trga manj konkurenčna v primerjavi z Indijo. Zato se začasno sklene, da je Indija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
1.4. Normalna vrednost
(54)
Ker nobenemu kitajskemu izvozniku ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena v skladu z določbo člena 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer je bila kot primerljiva tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Indija.
(55)
Najprej je bilo za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, ali je bila skupna domača prodaja tempranega navojnega pribora proizvajalca primerljive države reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. To je bilo ugotovljeno za dva od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.
(56)
Nato so bile opredeljene vrste izdelka, ki so jih družbe prodale na domačem trgu, kjer je bila skupna reprezentativna domača prodaja proizvajalca iz primerljive države enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(57)
Za vsako vrsto izdelka, ki jo je proizvajalec iz primerljive države prodajal na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je neposredno primerljiva z vrsto tempranega navojnega pribora, ki so ga za izvoz v Unijo prodali proizvajalci izvozniki, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal za izvoz v Unijo.
(58)
Komisija je nato za proizvajalca iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.
(59)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP.
(60)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.
(61)
Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja.
(62)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovanja, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.
(63)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA) ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, prišteli k njegovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje. Proizvodni stroški ter stroški PSA so bili po potrebi prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruiranju normalnih vrednosti.
1.5. Izvozna cena
(64)
Ker je bila vzorčenim proizvajalcem odobrena IO in se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
1.6. Primerjava
(65)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(66)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(67)
Ustrezne prilagoditve v zvezi s fizikalnimi lastnostmi, posrednimi davki, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
1.7. Stopnje dampinga
(68)
Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(69)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(71)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 42,3 %.
(72)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.
(73)
Ker je sodelovanje predstavljajo več kot 50 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in se lahko industrija zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK šteje za razdrobljeno, se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Ker ni bilo mogoče trditi, da se je kateri koli proizvajalec izvoznik načrtno vzdržal sodelovanja, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. To je bilo ustrezno, ker ni bilo dokazov, da je stopnja dampinga nesodelujočih družb nižja, in da bi se zagotovila učinkovitost vseh ukrepov.
(74)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Druge sodelujoče družbe
42,3 %
Vse druge družbe
67,8 %
2. Tajska in Indonezija
2.1. Normalna vrednost
(75)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je celoten obseg te prodaje predstavljal najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike iz Tajske in Indonezije.
(76)
Komisija je nato opredelila vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so bile enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.
(77)
Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo.
(78)
Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.
(79)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja od njih, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka.
(80)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.
(81)
Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja.
(82)
Za prodajo vrst izdelka, ki ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, ter za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.
(83)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali tehtani povprečni stroški PSA ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvarili sodelujoči zadevni proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Za vsako vrsto izdelka, prodano v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček ter stroški PSA v običajnem poteku trgovanja te nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cena
(84)
Ker je bil zadevni izdelek sodelujočih tajskih in indonezijskih izvoznikov v celoti izvožen neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
2.3. Primerjava
(85)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(86)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(87)
Ustrezne prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.
2.4. Stopnje dampinga
(a) Tajska
(88)
Za obe sodelujoči družbi na Tajskem se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(89)
Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza obeh sodelujočih tajskih družb je bil večji od 80 % celotnega tajskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge tajske proizvajalce izvoznike določena na ravni najvišje stopnje dampinga obeh sodelujočih družb.
(90)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za tajske družbe naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Vse druge družbe
50,7 %
(b) Indonezija
(91)
Za edino sodelujočo družbo se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(92)
Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza edine sodelujoče indonezijske družbe je bil večji od 80 % celotnega indonezijskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge indonezijske proizvajalce izvoznike določena na ravni sodelujoče družbe.
(93)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Vse druge družbe
11,0 %
E. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije
(94)
V OP je podobni izdelek proizvajalo šest proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi (29), sta bili za vzorec izbrani dve skupini proizvajalcev Unije, ki vključujeta tri proizvajalce Unije in predstavljata 81 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
2. Opredelitev industrije Unije
(95)
V smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe vseh šest obstoječih proizvajalcev Unije, ki so v OP proizvajali podobni izdelek, zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.
3. Potrošnja Unije
(96)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata, pri čemer je bila prilagojena glede na ugotovitve preiskave.
(97)
Potrošnja Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala za 21 %, potem pa je po povečanju za 12 odstotnih točk dosegla raven, ki je bila za 9 % nižja od potrošnje na začetku obravnavanega obdobja.
Potrošnja Unije (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Vir:
podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
4. Uvoz iz zadevnih držav
4.1. Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(98)
Komisija je proučila, ali je treba uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.
(99)
Ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav je bila nad pragom de minimis, kot je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe (glej uvodne izjave (74), (90) in (93)).
(100)
V zvezi z obsegom dampinškega uvoza iz Indonezije je bilo ugotovljeno, da je predstavljal le približno 2,5 % celotnega uvoza podobnega izdelka v Unijo v OP. Zato se lahko šteje, da ni vzrok za znatno škodo, povzročeno industriji Unije v smislu člena 9(3) osnovne uredbe ali določb protidampinškega sporazuma STO. (5)
(101)
Hkrati je bilo pri preiskavi v tej začasni fazi ugotovljeno, da je bila večina uvoza iz Indonezije verjetno neustrezno prijavljena pod drugo oznako KN, tj. 7307 99 10 namesto 7307 19 10, ki se običajno uporablja za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa. Vendar je celoten uvoz, ki je bil verjetno neustrezno prijavljen, ali vsaj velik del tega uvoza že upoštevan v 2,5-odstotnem deležu iz prejšnje uvodne izjave.
(102)
Ob upoštevanju navedenega je začasno določeno, da se zadevni uvoz ne prišteje k dampinškemu uvozu iz Tajske in LRK.
(103)
Kar zadeva obseg dampinškega uvoza iz Tajske in LRK, ga ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega, saj je v OP dosegel tržni delež 5,4 % (Tajska) in 47,3 % (LRK).
(104)
Kumulativna ocena se je začasno obravnavala kot ustrezna zaradi primerljivih konkurenčnih pogojev med uvozom iz teh dveh držav in podobnim izdelkom iz Unije, tj. prek istih prodajnih poti in istim kategorijam strank. V veliko primerih je bilo dejansko dokazano, da so bili uvoženi izdelki iz LRK in Tajske prodani prek istih distributerjev.
(105)
Ob upoštevanju navedenega se je začasno štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Uvoz iz Tajske in LRK je bil zato proučen kumulativno. V nadaljnjem besedilu je naveden kot „uvoz iz obeh zadevnih držav“.
4.2. Obseg in tržni delež uvoza iz obeh zadevnih držav
(106)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 15 %. Medtem ko se je uvoz med letoma 2008 in 2009 najprej zmanjšal za 16 % zaradi zmanjšanja potrošnje iz uvodne izjave (97), se je potem do OP znatno povečal za 31 odstotnih točk.
Obseg uvoza Unije (v tonah)
2008
2009
2010
OP
LRK
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Tajska
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Zadevni državi
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Vir:
Eurostat in ugotovitve preiskave.
(107)
Tržni delež dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, in sicer z 41,7 % na 52,7 %. Zadevni tržni delež se je povečal zlasti med letom 2010 in OP, tj. v obdobju ponovnega povečanja povpraševanja.
Tržni delež Unije
2008
2009
2010
OP
LRK
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Tajska
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
Zadevni državi
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Vir:
podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
4.3. Cene uvoza iz obeh zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
(a) Razvoj cen
(108)
V naslednji preglednici je navedena povprečna cena dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve v skladu s podatki Eurostata. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena uvoza iz obeh zadevnih držav stalno povečevala, pri čemer se je skupaj povečala za 14 %.
Uvozne cene (v EUR/tono)
2008
2009
2010
OP
LRK
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Tajska
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
Zadevni državi
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Vir:
Eurostat
(b) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(109)
Primerjava cen posameznih vrst je bila izvedena med prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije. Pri tem so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz obeh zadevnih držav. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine (predvsem prodaja OEM) in stroškov, nastalih po uvozu.
(110)
Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Tajske in LRK prodan v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 25 % do 55 % (izražene kot odstotek cen industrije Unije).
5. Položaj industrije Unije
(111)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. Spodaj navedeni podatki se nanašajo na vse proizvajalce Unije v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem ter na vzorčene proizvajalce Unije v zvezi z vsemi preostalimi kazalci. Kar zadeva kazalce, ki temeljijo na podatkih vzorčenih proizvajalcev, dejanskih agregatnih podatkov v zadevnih preglednicah v nadaljnjem besedilu zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti, saj sta bili v vzorec vključeni le dve skupini proizvajalcev; namesto tega so navedeni le indeksi, da se prikaže gibanje navedenih kazalcev.
5.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(112)
Obseg proizvodnje Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšal, tj. za 39 %, pri čemer se je pozneje kljub povečanju potrošnje za 12 odstotnih točk v naslednjih letih, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), dodatno zmanjšal.
Obseg proizvodnje Unije (v tonah)
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Vir:
podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.
(113)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 21 %. Glavni vzrok zmanjšanja proizvodne zmogljivosti je bilo zaprtje treh proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.
Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah)
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Proizvodna zmogljivost
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Vir:
podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.
(114)
Kljub zmanjšanju proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije, predvsem med letoma 2008 in 2009, zmanjšala za 26 %.
Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Vir:
podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki.
5.2. Zaloge
(115)
Obseg zalog se je v skladu z zmanjševanjem prodaje in obsega proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %.
Zaloge (v tonah)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
91
75
77
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
5.3. Obseg prodaje in tržni delež
(116)
Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 zaradi zmanjševanja povpraševanja znatno zmanjšal, tj. za 25 %. Čeprav se je povpraševanje v Uniji po letu 2009 bistveno povečalo, kot je navedeno v uvodni izjavi (97), je prodaja Unije vse do konca obravnavanega obdobja ostala na nizki ravni iz leta 2009.
Obseg prodaje Unije (v tonah)
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Prodaja v Uniji
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(117)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 odstotnih točk ali 18 %, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 11 odstotnih točk, kot je navedeno v uvodni izjavi (107).
Tržni delež Unije
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Prodaja v Uniji
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Vir:
podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
5.4. Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(118)
Vzorčeni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju uspeli le nekoliko povečati svoje prodajne cene, tj. za 4 %. Zaradi vedno večjih količin dampinškega uvoza na trg Unije je bilo to povečanje cen manjše od povečanja stroškov.
Povprečna cena v Uniji na tono
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
103
103
104
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
5.5. Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok
(119)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Medtem ko je bila dobičkonosnost industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja zadovoljiva, je bila leta 2009 skoraj v celoti odpravljena. Čeprav se je pozneje nekoliko izboljšala, je v preostalem obravnavanem obdobju bistveno odstopala od neškodljive ravni.
(120)
Kar zadeva donosnost naložb, izraženo kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je ta kazalec razvijal enako kot dobičkonosnost.
Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost (indeks)
100
8
38
37
ROI (indeks)
100
1
36
40
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(121)
Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je skupaj zmanjšal za 64 %, pri čemer je v OP dosegel zelo nizko raven.
Denarni tok (v EUR)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
55
58
36
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
5.6. Rast
(122)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP znatno povečala, tj. za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009. To dokazuje, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ni mogla imeti koristi zaradi nedavne rasti potrošnje Unije.
5.7. Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
(123)
V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije razvijale na naslednji način:
Neto naložbe (v EUR)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
65
41
76
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(124)
Kot je prikazano v preglednici zgoraj, so se naložbe proizvajalcev Unije med letoma 2008 in 2010 bistveno zmanjšale. Ta trend se je obrnil v OP, ko so se naložbe močno okrepile, vendar niso dosegle ravni z začetka obravnavanega obdobja.
5.8. Zmožnost zbiranja kapitala
(125)
Zaradi nezadostne dobičkonosnosti iz uvodne izjave (119) imajo nekateri proizvajalci Unije v trenutnih okoliščinah težave z zbiranjem kapitala za prihodnje naložbe. Težave z zbiranjem kapitala povečuje tudi nezadostna donosnost naložb.
5.9. Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela
(126)
Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) se je na splošno razvijala podobno kot obseg proizvodnje (glej uvodno izjavo (112)), kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala racionalizirati proizvodne stroške, ko je bilo to potrebno. Industrija Unije je poskušala svojo delovno silo prilagoditi vedno slabšim razmeram na trgu, zato se je zaposlenost v obravnavanem obdobju na splošno stalno zmanjševala, in sicer se je zmanjšala za 36 %.
Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
75
67
64
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(127)
Kljub navedenim prizadevanjem industrije Unije, da bi zaposlenost prilagodila vedno slabšim razmeram na trgu, se je produktivnost proizvajalcev Unije v ekvivalentih polnega delovnega časa med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala, tj. za 19 %. Pozneje se je stanje izboljševalo, vendar je bila produktivnost še vedno 9 % nižja od ravni na začetku obravnavanega obdobja.
Produktivnost (v tonah/EPDČ)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
81
87
91
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(128)
V obravnavanem obdobju so se povprečni stroški dela industrije Unije stalno povečevali, pri čemer so se skupaj povečali za 12 %.
Stroški dela (v EUR/EPDČ)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Indeks
100
106
112
112
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
5.10. Višina stopnje dampinga
(129)
Stopnje dampinga za uvoz iz obeh zadevnih držav, kot so določene v uvodnih izjavah (74) in (90), so visoke. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga lahko obravnava kot znaten.
5.11. Okrevanje od preteklega dampinga
(130)
Za temprani navojni pribor s poreklom iz Brazilije, Češke republike, Japonske, LRK, Republike Koreje in Tajske so bili ukrepi (6) sprejeti že v obdobju 2000-2005 (7) (v nadaljnjem besedilu: prejšnji ukrepi). Na podlagi zadovoljive dobičkonosnosti industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja (glej uvodno izjavo(119)) je mogoče sklepati, da so ti ukrepi industriji Unije začasno pomagali. Vendar se je zaradi večjega obsega dampinškega uvoza to razmeroma pozitivno obdobje končalo. Poleg tega je treba opozoriti, da skupni tržni delež šestih držav, za katere so veljali prejšnji ukrepi, ni nikoli presegal 29 % (8), medtem ko je tržni delež obeh zadevnih držav v preiskavi v OP znašal 52,7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (107).
6. Sklep o škodi
(131)
Kazalci škode kažejo negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je opazno zlasti pri kazalcih za dobičkonosnost, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež, saj je pri vseh ugotovljeno jasno poslabšanje.
(132)
Hkrati so se zaradi uvoza tempranega navojnega pribora iz obeh zadevnih držav v OP za do 55 % nelojalno znižale cene industrije Unije (glej uvodno izjavo (110)), s čimer se je znatno povečal njun tržni delež (glej uvodno izjavo (107)).
(133)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(134)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz LRK in Tajske povzročil industriji Unije tolikšno škodo, da se šteje za znatno škodo. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno škodovali industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(135)
Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav na trgu, ki se je skrčil za 9 %, povečal za 15 %, zato se je tržni delež Unije povečal z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju se je ujemalo s padajočim gibanjem pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 8,7 odstotne točke tržnega deleža in je morala zmanjšati proizvodnjo za 41 %. Zaradi občutnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrija Unije ni mogla v sprejemljivem obsegu prenesti višjih proizvodnih stroškov v prodajne cene, zato so bile stopnje dobičkonosnosti v večini obravnavanega obdobja zelo nizke.
(137)
Glede na navedeno se začasno sklene, da nizkocenovni dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav na trg Unije, ki je bil obsežen in se je na splošno povečeval ter je nelojalno občutno zniževal cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, povzroča znatno škodo industriji Unije.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1. Uvoz iz drugih tretjih držav
(138)
Čeprav je bil po podatkih Eurostata obseg uvoza iz Indije po zelo nizkih cenah v celotnem obravnavanem obdobju velik, nekateri kazalci kažejo, da se ta uvoz ne nanaša na zadevni izdelek, ampak na različne izdelke, prijavljene pod isto oznako KN.
(139)
Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v celotnem obravnavanem obdobju omejen. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki ne vključujejo obeh zadevnih držav, se je zmanjšal za 2,1 odstotne točke, in sicer z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Drugi največji viri uvoza v OP so bili Indonezija, Brazilija in Turčija s tržnim deležem med 1,3 % in 1,6 %, pri čemer so vse te države v obravnavanem obdobju izgubile tržni delež.
Tržni delež uvoza
2008
2009
2010
OP
Brazilija
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turčija
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Druge države
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Skupaj
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Vir:
Eurostat
(141)
Na podlagi omejenega obsega in trendov zmanjševanja je mogoče ugotoviti, da uvoz iz tretjih držav, razen iz obeh zadevnih držav, verjetno ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
3.2. Izvoz industrije Unije
(142)
Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, in sicer se je zmanjšal za skupaj 34 %.
Izvoz (v tonah)
Vzorec
2008
2009
2010
OP
Izvoz
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Vir:
izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.
(143)
Vendar je v celotnem obravnavanem obdobju izvoz znašal le 13-15 % proizvodnje industrije Unije. Zato se ne zdi, da je v večjem obsegu prispeval k škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.
3.3. Razvoj potrošnje Unije
(144)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (97), se je potrošnja Unije med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za 21 %, zato se je v istem obdobju prodaja industrije Unije zmanjšala za 25 %. Vendar se je potrošnja Unije po letu 2009 znatno povečala, tj. približno za 8 000 ton, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju povečal približno za 9 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi (106). Celotno rast trga Unije med letom 2009 in OP je torej absorbiral dampinški uvoz, medtem ko je prodaja industrije Unije ostala na zelo nizki ravni iz leta 2009.
(145)
Zainteresirane strani so navedle, da je bil pomemben vzrok za škodo kriza na španskem gradbenem trgu, ki domnevno znatno vpliva na špansko družbo ATUSA, ki je eden od glavnih pritožnikov. Vendar družba ATUSA prodaja v večini držav članic EU, dejanski učinek krize na španskem gradbenem trgu pa je bil omejen na prodajo družbe v Španiji, ki ni nikoli predstavljala večine njene prodaje. Poleg tega je vprašanje škode jasno v zvezi z obema vzorčenima skupinama družb, vsemi pritožniki in celotno industrijo Unije. Analiza škode v nobenem primeru ni bila omejena na uspešnost enega proizvajalca Unije ali enega nacionalnega trga, ampak je zajemala celotno industrijo Unije.
(146)
Zainteresirane strani so tudi navedle, da razlog za škodo, ki jo je povzročil negativni razvoj potrošnje Unije, ni bil dampinški uvoz, ampak učinki zamenjave. V zvezi s tem je ugotovljeno, da je negativni razvoj potrošnje Unije morda povzročil škodo proizvajalcem Unije. To škodo pa je še povečalo stalno naraščanje dampinškega uvoza na vedno manjšem trgu. Kot je navedeno zgoraj, je nedavno izboljšanje potrošnje Unije koristilo izključno dampinškemu uvozu, medtem ko proizvajalci Unije niso mogli povečati obsega prodaje.
3.4. Strukturne težave proizvajalcev Unije
(147)
Zainteresirane strani so navedle, da dejstvo, da je družba Georg Fischer (v nadaljnjem besedilu: GF) kljub višjim cenam še naprej ustvarjala dobiček, medtem ko drugi proizvajalci Unije niso bili uspešni, dokazuje, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročile strukturne težave in ne dampinški uvoz. Vendar so bili učinki negativni tudi za družbo GF, saj sta se zmanjšala njen tržni delež in stopnja dobička. Zmanjšala sta se tudi zaposlenost in proizvodnja družbe. Zato trditve, da družba GF ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti.
(148)
Poleg tega so vsi proizvajalci Unije, vključno z družbo GF, občutili cenovni pritisk, ki ga je povzročil dampinški uvoz.
(149)
Podobno so zainteresirane strani navedle, da je tudi družba Berg Montana, tj. bolgarska odvisna družba skupine ATUSA, še naprej ustvarjala dobiček, kar kaže, da vzrok za škodo ni dampinški uvoz. Vendar je uvoz iz Kitajske negativno vplival tudi na družbo Berg Montana, katere proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti ter zaposlenost so se znatno zmanjšale. Ker družba Berg Montana večinoma prodaja povezanim družbam skupine ATUSA, ni ustrezno obravnavati le dobičkonosnosti družbe Berg Montana, ne da bi se pri tem upošteval finančni rezultat celotne skupine, ker na dobičkonosnost družbe Berg Montana vplivajo transferne cene, pri čemer skupina ATUSA na splošno dejansko ustvarja izgubo. Zato tudi trditve, da družba Berg Montana ni utrpela škode, ni mogoče sprejeti.
(150)
Trditi je mogoče, da 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela med letom 2008 in OP, kot je navedeno v uvodni izjavi (127), kaže na strukturne težave. Vendar je to zmanjšanje nastalo v obdobju, v katerem je industrija Unije zmanjšala splošno delovno silo za 36 %, proizvodnjo pa za 41 %. Ta zmanjšanja kažejo, da so bili proizvajalci Unije nenehno prisiljeni prilagajati svoje dejavnosti pritisku na trgu, ki sta ga povzročila dampinški uvoz in začasno zmanjšanje povpraševanja. Glede na te neugodne gospodarske razmere se lahko 9-odstotno zmanjšanje produktivnosti dela šteje za precej zmerno.
4. Sklep o vzročni zvezi
(151)
Na podlagi zgornje analize je mogoče ugotoviti, da se je uvoz iz obeh zadevnih držav v obravnavanem obdobju glede na njegovo količino povečeval in pridobil znaten tržni delež. Poleg tega so se zaradi zadevnih večjih količin na trgu Unije po dampinških cenah znatno nelojalno znižale cene industrije Unije.
(152)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in razvoj potrošnje Unije predvidoma niso tolikšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.
(153)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK in Tajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna opomba
(154)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Zato so bili v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani verjeten vpliv morebitnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.
2. Industrija Unije
(155)
Vsi znani proizvajalci Unije podpirajo uvedbo protidampinških ukrepov. Opozoriti je treba, da je večina kazalcev škode pokazala negativen trend in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za obseg proizvodnje in prodaje ter tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb.
(156)
V primeru uvedbe ukrepov je mogoče pričakovati, da se bosta zmanjševanje cen in izguba tržnega deleža prekinila ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele povečevati, s čimer bi se precej izboljšal finančni položaj industrije Unije.
(157)
Po drugi strani je verjetno, da se bodo razmere na trgu in finančni položaj industrije Unije še poslabšali, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije dodatno izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali dodatno zmanjšanje proizvodnje in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi povzročila znatne izgube delovnih mest.
(158)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.
3. Uvozniki
(159)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (31), je v preiskavi sodelovalo 32 nepovezanih uvoznikov, pri čemer je njihov uvoz znašal približno 45 % celotnega uvoza iz obeh zadevnih držav. Uvozniki na splošno nasprotujejo uvedbi protidampinških ukrepov. Vendar se v večini primerov zdi, da je učinek ukrepov omejen. Zadevni izdelek v veliko primerih predstavlja manjši del celotnega poslovanja uvoznikov. Poleg tega nekateri uvozniki temprani navojni pribor že kupujejo pri drugih virih, uvozniki, ki zdaj kupujejo le od obeh zadevnih držav, pa se lahko prav tako preusmerijo k drugim virom, vključno z industrijo Unije. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov.
4. Uporabniki
(160)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (18), se tempran navojni pribor uporablja zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporabniki tempranega navojnega pribora so torej vodoinštalaterji. V preiskavi ni sodelovalo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov. Poleg tega vrednost tempranega navojnega pribora predstavlja le manjši del skupnih stroškov plinskih, vodnih ali ogrevalnih napeljav. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uporabnikov.
(161)
Ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov se zdi, da pozitivni učinki na industrijo Unije jasno prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine. Zato se začasno sklene, da protidampinške dajatve niso v nasprotju z interesom Unije.
5. Vidiki konkurence
(162)
Zainteresirane strani so trdile, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov na trgu Unije lahko nastal duopol, ki bi ga vodila dva glavna pritožnika, tj. družbi ATUSA in GF. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je tržni delež teh dveh skupin razmeroma majhen, tako da bi bil tržni delež domnevnega „duopola“ precej zmeren, saj bi znašal približno 30 %. To je treba primerjati s tržnim deležem obeh zadevnih držav, ki znaša 52,7 %, medtem ko uvoz iz drugih tretjih držav prav tako predstavlja tržni delež 8,4 %. Tržni delež drugih proizvajalcev Unije je 7,5 %.
(163)
Poleg tega namen protidampinških dajatev ni prepoved celotnega uvoza, ampak ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Opozoriti je treba, da s prejšnjimi ukrepi, ki so se izvajali v obdobju 2000-2005, uvoz ni bil odpravljen. LRK je v letih 2002, 2003 in 2004 izvozila celo večje količine kot pred uvedbo ukrepov za 49,4-odstotno protidampinško dajatev. Glede na obstoj tako velikega števila udeležencev na trgu Unije je tveganje protikonkurenčnega duopola, ki bi imel pomemben položaj na trgu Unije, majhno.
6. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(164)
Glede na navedeno je začasno sklenjeno, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz tempranega navojnega pribora s poreklom iz LRK in Tajske.
H. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(165)
Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz obeh zadevnih držav še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(166)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.
(167)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi proizvajalcem Unije omogočati, da pokrijejo svoje proizvodne stroške in ustvarijo dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taki proizvajalci v zadevnem sektorju razumno ustvarili pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji.
(168)
Pri prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom je bil primerni dobiček določen na 7 % (9). Ker so vzorčeni proizvajalci Unije na začetku obravnavanega obdobja lahko ustvarili podoben dobiček, ni dokazov, da ta stopnja dobička ni več primerna.
(169)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka proizvajalcev Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela zgoraj navedena 7-odstotna stopnja dobička.
(170)
Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije prodajala na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(171)
Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK in Tajske uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(172)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za vse druge družbe, za obe državi določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe zadevne države, ki so vzorčene ali sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za vse druge družbe, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale.
(173)
Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.
(174)
Predlagane stopnje začasnih protidampinških dajatev so:
Ljudska republika Kitajska
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja dajatve
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Druge sodelujoče družbe
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Vse druge družbe
67,8 %
Tajska
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja dajatve
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Vse druge družbe
39,7 %
(175)
Navedeni protidampinški ukrepi se začasno določijo v obliki dajatev ad valorem.
(176)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer posamezni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posameznimi navedenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(177)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (10) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(178)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(179)
Vendar so v primeru Tajske slednje družbe pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi se njihovo stanje individualno proučilo.
I. KONČNA DOLOČBA
(180)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz uredbe, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatve iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatve morda treba ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Država
Družba
Stopnja dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
vse druge družbe
67,8 %
B999
Tajska
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
vse druge družbe
39,7 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. novembra 2012