РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
IZVEDBENI SKLEP SVETA
z dne 13. septembra 2013
o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa 2013/236/EU
(2013/463/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), ter zlasti člena 7(2) in (5) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s tistimi iz evropskega mehanizma za stabilnost (EMS).
(2)
Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programov makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč; ta pravila morajo biti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.
(3)
Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz EMS z dne 25. junija 2012 s Sklepom 2013/236/EU (2) odločil, naj Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja.
(4)
Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, in je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) in njegovem podpisu s strani Komisije v imenu EMS.
(5)
V skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) izvedla prvi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, kot tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Zaradi tega pregleda je bil obstoječi program makroekonomskega prilagajanja dopolnjen tako, da odraža ukrepe, ki so jih ciprski organi izvedli v drugem četrtletju leta 2013.
(6)
Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je treba program makroekonomskega prilagajanja sprejeti v obliki izvedbenega sklepa Sveta. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo program treba ponovno sprejeti na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa bi morala ostati enaka tisti, ki je bila odobrena s Sklepom 2013/236/EU, vendar bi morala vključevati tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) navedenega sklepa. Hkrati bi bilo treba Sklep 2013/236/EU razveljaviti.
(7)
Komisija je v povezavi z ECB in MDS izvedla prvi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, kot tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Posledično je bil memorandum o soglasju posodobljen na področjih reform finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi z (i) načrtom za postopno zmanjšanje nadzora kapitala; (ii) vzpostavitvijo pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v sektorju zadružnih kreditnih institucij; (iii) akcijskim načrtom za preprečevanje pranja denarja; (iv) odškodninsko shemo za socialne in pokojninske sklade, ki so imeli depozite pri Cyprus Popular Bank; (v) zagotavljanjem, da so za kritje nacionalnih prispevkov za projekte, ki se financirajo iz strukturnega sklada in drugih skladov EU, še naprej na voljo potrebni nacionalni skladi; (vi) zagotavljanjem podrobnosti o načrtovani reformi javne pomoči, in (vii) pripravo podrobnih predlogov politik za aktivacijske politike ter pospešene ukrepe za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti. Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga.
(8)
Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega svežnja politike bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na specifičnih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja sooča z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi za tehnično podporo Komisijo, ki lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov.
(9)
Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami vključiti v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja socialne partnerje in organizacije civilne družbe.
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Da bi omogočili ponovno vzpostavitev trajnostne rasti ter fiskalne in finančne stabilnosti ciprskega gospodarstva, Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja (v nadaljnjem besedilu: program), katerega glavni elementi so določeni v členu 2 tega sklepa.
2. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS spremlja napredek Cipra pri izvajanju programa. Ciper v celoti sodeluje s Komisijo in ECB. Zagotovi jima zlasti vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. Ciprski organi se predhodno posvetujejo s Komisijo, ECB in MDS o sprejetju politik, ki niso vključene v ta sklep, vendar pa bi lahko imele pomemben učinek na doseganje ciljev programa.
3. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS v sodelovanju s ciprskimi organi preuči morebitne spremembe in posodobitve programa, ki bi lahko bile potrebne, da se med drugim ustrezno upoštevajo morebitne znatne razlike med makroekonomskimi in fiskalnimi napovedmi ter dejanskimi podatki (vključno z zaposlovanjem), negativni učinki prelivanja ter makroekonomski in finančni pretresi.
Komisija za zagotovitev nemotenega izvajanja programa ter prispevanje k trajnostnemu odpravljanju neravnovesij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga.
Komisija redno ocenjuje ekonomski vpliv programa in predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in čim bolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki. Program za makroekonomsko prilagoditev, vključno s cilji in pričakovano razdelitvijo prizadevanja za prilagoditev, se javno objavi.
Člen 2
1. Ključni cilji programa so: ponovna vzpostavitev stabilnosti ciprskega bančnega sektorja; nadaljevanje procesa fiskalne konsolidacije in izvajanje strukturnih reform v podporo konkurenčnosti ter trajnostni in uravnoteženi rasti.V programu so obravnavana posebna tveganja, ki jih pomeni Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja na Cipru ter zmožnosti, da se v celoti sam financira na mednarodnih finančnih trgih. V programu so ustrezno upoštevana priporočila Sveta, ki so bila naslovljena na Ciper na podlagi členov 121, 126, 136 in 148 Pogodbe, ter ukrepi Cipra za njihovo upoštevanje, pri tem pa je njegov cilj razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike.
2. Ciper izvaja fiskalno konsolidacijo v skladu s svojimi obveznostmi na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na ranljive skupine.
3. Da bi se primanjkljaj do leta 2016 znižal na raven pod 3 % BDP, je Ciper pripravljen sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe. Ciprska vlada je zlasti v primeru prenizkih javnofinančnih prihodkov ali večjih potreb po socialnih izdatkih zaradi škodljivih makroekonomskih učinkov pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za ohranitev ciljev programa, vključno z zmanjšanjem diskrecijske porabe in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na ranljive skupine. V programskem obdobju se denarni prihodki, ki presegajo napovedi iz programa, vključno z morebitnimi nepričakovanimi dobički, prihranijo ali uporabijo za zmanjšanje dolga. Presežek, dosežen v takem obsegu, da se bo štelo, da je trajen, lahko zmanjša potrebo po dodatnih ukrepih v poznejših letih.
4. Ciper v zvezi s proračunskimi cilji programa ohrani dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov EU. Da se zagotovi učinkovito izvajanje sredstev EU, bo ciprska vlada zagotovila, da potrebni nacionalni skladi ostanejo na voljo za kritje nacionalnih prispevkov, vključno z neupravičenimi odhodki v okviru evropskih strukturnih skladov in investicijskih skladov (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP in ESR/ESPR) v okviru programskega obdobja 2007-2013 in 2014-2020, pri čemer bodo upoštevana razpoložljiva sredstva Evropske investicijske banke. Organi zagotovijo, da je izboljšana institucionalna usposobljenost za izvajanje sedanjih in prihodnjih programov ter da so na voljo ustrezni človeški viri organov za upravljanje in izvajalska telesa.
5. Da bi Ciper ponovno vzpostavil trden finančni sektor, bo še naprej izvajal korenito reformo in prestrukturiranje bančnega sektorja ter okrepil uspešne banke s ponovno zagotovitvijo njihovega kapitala, obravnavo njihove likvidnosti in okrepitvijo nadzora nad njimi. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:
(a)
zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačevanja in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za ublažitev resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Objavljen je bil časovni načrt za postopno sprostitev nadzora, ki temelji na mejnikih in napredku pri izvajanju programa ter je skladen z likvidnostjo bank. V srednjeročnih načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč. Predpisi o zahtevah za minimalno likvidnost so posodobljeni tako, da bo v prihodnosti preprečena prevelika koncentracija izdajateljev;
(b)
sprejetje potrebnih predpisanih zahtev v zvezi s povečanjem količnika minimalne kapitalske ustreznosti navadnega lastniškega temeljnega kapitala na 9 % do konca leta 2013;
(c)
sprejetje ukrepov, da se čim bolj zmanjšajo stroški za prestrukturiranje bank, ki jih nosijo davkoplačevalci. Pred odobritvijo ukrepov državne pomoči poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, tega zberejo v čim večji meri iz zasebnih virov. Vsi načrti prestrukturiranja so pred zagotovitvijo vsakršnedržavne pomoči uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko poslovne banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s pravili o državni pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo;
(d)
zagotovitev vodenja evidence posojil, pregleda in spremembe sedanjega regulativnega okvira o izvoru in upravljanju kreditov, če je to potrebno, in sprejetja zakonodaje o krepitvi upravljanja poslovnih bank;
(e)
krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam;
(f)
zagotovitev vračila slabih posojil v čim večjem obsegu ob zmanjševanju števila pobud posojilojemalcev za preračunljivo prenehanje odplačevanja posojila. To vključuje omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje, ter ustrezno spremljanje in upravljanje slabih posojil;
(g)
dokončanje harmonizacije urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank;
(h)
izvajanje strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, kot jo je oblikovala Centralna banka Cipra po posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS;
(i)
povečano spremljanje zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša pridobivanje novih posojil ter zmanjšajo kreditne omejitve;
(j)
nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje izvajanja izboljšanih praks v zvezi skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami;
(k)
vzpostavitev zakonodaje za obvezni nadzor, ki temelji na stopnjah kapitalizacije;
(l)
vključitev obremenitvenega testiranja v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije;
(m)
uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale trgom o napredku pri prestrukturiranju bančnega poslovanja, in
(n)
vzpostavitev pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v sektorju zadružnih kreditnih institucij.
6. V letu 2013 ciprski organi dosledno izvajajo zakon o proračunu za leto 2013 (kot je bil spremenjen), vključno z dodatnimi trajnimi ukrepi, sprejetimi pred dodelitvijo prvega izplačila finančne pomoči, ki znaša vsaj 351 milijonov EUR (2,1 % BDP). Ciper sprejme naslednje ukrepe:
(a)
reformo svojega davčnega sistema za motorna vozila na podlagi okolju prijaznih načel, da bi v srednjeročnem obdobju zbral dodatne prihodke;
(b)
odškodninsko shemo za socialne in pokojninske sklade, ki so imeli depozite pri banki Cyprus Popular Bank, ki zagotavlja primerljivo obravnavo, kot so je taki skladi deležni pri banki Bank of Cyprus, upošteva denarni tok in aktuarski položaj vsakega sklada ter zmanjšuje učinek na javnofinančni primanjkljaj. Glede na socialnovarstveno naravo takšnih skladov, se lahko ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2013 spremeni, da se upošteva proračunski vpliv te sheme, in
(c)
zagotovi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012.
7. Naslednje ukrepe Ciper uporablja od 1. januarja 2014:
(a)
na strani odhodkov proračun vključuje: zmanjšanje skupnih stroškov socialnih transferjev z njihovo boljšo ciljno usmerjenostjo; dodatno znižanje plač in nadomestil za nadurno delo v javnem in širšem javnem sektorju; uvedbo plačila za uporabo javnega prevoza za študente in upokojence; ukrepe strukturnih reform v izobraževalnem sektorju za izboljšanje uporabe virov, in
(b)
na strani prihodkov proračun za leto 2014 vključuje: podaljšanje plačevanja začasnega prispevka za bruto dohodek zaposlenih v javnem in zasebnem sektorju do 31. decembra 2016; zvišanje DDV; zvišanje trošarin in zvišanje prispevkov za splošen sistem socialnega zavarovanja.
8. Ciper za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ izvaja fiskalne strukturne reforme, ki med drugim vključujejo naslednje ukrepe in rezultate:
(a)
po potrebi dodatne reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja pokojninskega sistema, hkrati pa bi se upoštevala primerna raven pokojnin. Možne reforme bodo zagotovljene z aktuarsko študijo;
(b)
nadzor rasti odhodkov za zdravstvo, da bi se zagotovila zadostna sredstva za osnovno zdravstveno varstvo z okrepitvijo vzdržnosti strukture financiranja in učinkovitosti zagotavljanja javnega zdravstvenega varstva; izvajanje nacionalnega zdravstvenega sistema, zagotavljanje njegove finančne vzdržnosti in univerzalne pokritosti;
(c)
izboljšanje učinkovitosti javne porabe in proračunskega postopka z učinkovitim srednjeročnim proračunskim okvirom kot delom boljšega upravljanja javnih financ, s tem pa prispevati k prizadevanjem za konsolidacijo proračuna ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zadostnih sredstev za temeljne politike, kot sta izobraževanje in zdravstvo. Ta okvir je v celoti skladen z Direktivo Sveta 2011/85/EU (3) in Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisano v Bruslju 2. marca 2012;
(d)
sprejetje ustreznega pravnega in institucionalnega okvira za javno-zasebna partnerstva, oblikovana v skladu z najboljšo prakso;
(e)
priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter začetek priprave načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja;
(f)
priprava in izvajanje celovitega načrta reform za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja davkov in upravljanja, vključno z ukrepi za boj proti davčnim goljufijam in utajam ter za zagotovitev popolne in pravočasne uporabe zakonov ter standardov, ki urejajo mednarodno davčno sodelovanje in izmenjavo davčnih podatkov;
(g)
reforma ureditve davka na nepremičnine;
(h)
reforma javne uprave za izboljšanje njenega delovanja in stroškovne učinkovitosti, zlasti s pregledom velikosti, pogojev zaposlovanja in funkcionalne organizacije javnih storitev, da se zagotovita učinkovita poraba javnofinančnih virov in izvajanje kakovostnih storitev za državljane;
(i)
reforme splošne strukture in ravni socialnih ugodnosti, da bi zagotovili učinkovito porabo virov ter ustrezno ravnovesje med socialno pomočjo in spodbudami za zaposlitev. Z načrtovano reformo javne pomoči se zagotovi, da socialna pomoč deluje kot varnostna mreža za zagotovitev minimalnega dohodka za osebe, ki ne morejo doseči osnovnega življenjskega standarda, medtem ko se ohranijo spodbude za zaposlitev, in
(j)
izvede obsežna revizija javnih financ, da bi se med drugim lahko ocenilo razloge, ki so privedli do oblikovanja čezmernega dolga.
9. Ciper zagotovi, da opustitev indeksacije plač v širšem javnem sektorju ostane v veljavi do konca programa. Vsaka sprememba minimalne plače je skladna z gospodarskim razvojem in razvojem trga dela ter se sprejme po posvetovanju s socialnimi partnerji.
10. Ciper pripravi natančne predloge politik v zvezi z odpravljanjem ugotovljenih pomanjkljivosti pri svojih aktivacijskih politikah. Ciper hitro ukrepa za ustvarjanje priložnosti za mlade in za izboljšanje njihove zaposljivosti v skladu s cilji iz Priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (4). Oblikovanje, upravljanje in izvajanje ukrepov, namenjenih mladim, mora biti dobro vključeno v širši sistem aktivacijskih politik in biti skladno z reformo sistema socialnega varstva ter dogovorjenimi proračunskimi cilji.
11. Ciper sprejme preostale nujne spremembe sektorske zakonodaje, potrebne za izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) v celoti. Odpravijo se neupravičene ovire na trgih storitev, zlasti v zvezi z reguliranimi poklici. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter z varovanjem neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov.
12. Ciper zagotovi zmanjšanje zaostanka v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu,sprejme ukrepe za pospešeno odpravo obremenitev listin o lastništvu, ki naj bi se prenesle na nakupe nepremičnin, in upošteva predpisane časovne okvire za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu.
13. Ciper spremeni pravila o prisilni prodaji premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem roku dovoli zasebne dražbe. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programskega obdobja odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v svojem sektorju turizma z zagotovitvijo konkretnega akcijskega načrta, ki bo omogočil izvajanje količinsko opredeljenih ciljev iz, med drugim, pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011-2015. Ciper poroča o potrebah po povezavah v letalskem prometu, ki so osnova za strategijo letalske politike.
14. Ciper v energetskem sektorju v celoti izvede tretji energetski sveženj, ne glede na člen 44(2) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) in člen 49(1) Direktive2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Ciper preuči, ali naj izkoristi odstopanja, zagotovljena v navedenih členih. Hkrati se pripravi celovit razvojni načrt za prestrukturiranje energetskega sektorja na Cipru. Ta načrt vključuje:
(a)
razvojni načrt za infrastrukturo, potrebno za izkoriščanje naravnega plina, ob upoštevanju gospodarskih možnosti in tveganj;
(b)
celovit pregled regulativnega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja ter izvoza plina, vključno z ustreznim prodajnim okvirom za oskrbo s plinom pod morjem, da bi čim bolj povečali prihodke, in
(c)
načrt za vzpostavitev institucionalnega okvira za upravljanje virov ogljikovodikov, vključno s skladom virov, ki bi moral prejemati in upravljati javne prihodke iz črpanja plina pod morjem ter ki je ustanovljen na podlagi mednarodno priznanih najboljših praks.
15. Ciper Komisiji predloži zahtevek za tehnično podporo v zadevnem programskem obdobju. V zahtevku se opredelijo in navedejo področja tehnične pomoči ali svetovalnih storitev, za katere ciprski organi menijo, da so bistvenega pomena za izvajanje programa makroekonomskega prilagajanja.
Člen 3
Sklep 2013/236/EU se razveljavi.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.
V Bruslju, 13. septembra 2013