РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 809/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 юли 2014 година
за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол, мерките за развитие на селските райони и кръстосаното съответствие
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 58, параграф 4, член 62, параграф 2, букви а)-е) и буква з), член 63, параграф 5, член 77, параграф 8, член 78, член 96, параграф 4 и член 101, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1306/2013 са заложени основните правила относно, наред с другото, задълженията на държавите членки във връзка със защитата на финансовите интереси на Съюза. С цел да гарантира, че новата правна рамка, установена с посочения регламент, функционира гладко и се прилага еднакво, на Комисията са предоставени правомощията да приема определени правила по отношение на административните проверки и проверките на място, измерването на площи, случаите, при които заявленията за помощ или исканията за плащане могат да бъдат коригирани, прилагането и изчисляването на частично или пълно оттегляне и възстановяването на неправомерните плащания и санкции, прилагането и изчисляването на административни санкции, изискванията към компютризираната база данни, заявленията за помощ и исканията за плащане и заявленията за права на плащане, включително крайния срок за подаване на заявленията, извършването на проверки, прехвърлянето на стопанства, извършването на авансови плащания, извършването на проверки, свързани със задълженията за кръстосано съответствие, изчисляването и прилагането на административни санкции по отношение на кръстосаното съответствие и техническите спецификации, необходими за еднаквото прилагане на основните правила на интегрираната система за администриране и контрол („интегрираната система“) по отношение на кръстосаното съответствие.
(2)
Държавите членки следва да вземат необходимите мерки, за да гарантират правилното функциониране на системата за администриране и контрол, когато за един и същ земеделски бенефициер е отговорна повече от една разплащателна агенция.
(3)
Бенефициерите следва да имат право да оттеглят своите заявления за помощ или искания за плащане, или части от тях, във всеки един момент, при условие че компетентният орган все още не е уведомил бенефициера за грешки, съдържащи се в заявлението за помощ или искането за плащане, нито е обявил проверка на място. На бенефициерите следва да се разреши също да поправят или коригират очевидни грешки, съдържащи се в заявлението за помощ или исканията за плащане и евентуалните удостоверителни документи, в някои признати от националните органи случаи.
(4)
Необходимо е да бъдат определени специални и подробни разпоредби, за да се гарантира справедливо прилагане на различните намаления по отношение на едно или няколко заявления за помощ или искания за плащане от един и същ бенефициер. Поради това следва да се определи последователността за изчислението на различните евентуални намаления по всяка схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
(5)
С цел да се гарантира еднаквото прилагане на принципа на добросъвестност на цялата територия на Съюза, когато се възстановяват неправомерно платени суми, следва да се определят условията, при които може да се прави позоваване на този принцип, без да се засяга третирането на съответните разходи в контекста на уравняването на сметки съгласно Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(6)
Следва да бъдат определени правила относно последствията от прехвърлянията на цели стопанства, които са предмет на определени задължения по схемите за директни плащания или по мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
(7)
За да се даде възможност на Комисията да упражнява ефективен мониторинг на интегрираната система, държавите членки следва да я уведомяват за годишните контролни и статистически данни. По същия начин държавите членки следва ежегодно да предоставят статистическите данни от проверките по отношение на мерките за развитие на селските райони извън обхвата на интегрираната система, включително резултатите от такива проверки. Освен това Комисията следва, при необходимост, да бъде информирана за всички мерки, предприети от държавите членки по отношение на кръстосаното съответствие.
(8)
В съответствие с член 75 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 държавите членки могат да извършват авансови плащания по отношение на директните плащания при определени условия, включително приключването на административните проверки и проверките на място, за съответната референтна година. Съгласно член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) ставката на корекцията, определена в съответствие с член 26 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се прилага за директни плащания, надвишаващи определен праг. Въпреки това в съответствие с член 26, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 до 1 декември Комисията може, въз основа на новата информация, с която разполага, да промени ставката на корекция за директните плащания. Следователно ставката на корекция във връзка с финансовата дисциплина, която може да се прилага, може да не е известна към 16 октомври. Считано от 1 декември при изплащането на оставащата сума следва да се отчете приложимата към съответния момент ставка на корекцията във връзка с финансовата дисциплина.
(9)
Следва да бъде определена общата рамка за въвеждане на опростени процедури в контекста на обмена на информация между бенефициера и националните органи. Тази рамка следва по-специално да предвижда възможността за използване на електронни средства. Трябва обаче да се гарантира по-специално, че предадените по този начин данни са напълно надеждни и че съответните процедури се прилагат без дискриминация между бенефициерите. Освен това, за да се опрости администрирането за бенефициерите, както и за националните органи, компетентните органи трябва да могат да използват пряко информацията, която е на разположение на националните органи, вместо да изискват от бенефициера да предостави тази информация за потвърждаване на допустимостта на някои плащания.
(10)
За да се осигурят ефективни проверки в държавите членки, които решат, че всички заявления за помощ за директните плащания и искания за плащане за мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система трябва да бъдат обхванати от единното заявление по член 72, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, следва да се предвиди, че всички заявления за помощ или искания за плащане, които по някакъв начин са свързани с площи, се подават само веднъж годишно с едно единно заявление.
(11)
Държавите членки следва да определят краен срок за подаване на единното заявление и/или исканията за плащане, който, с оглед осигуряване на своевременна обработка и проверки на заявлението за помощ и исканията за плащане, не трябва да е по-късно от 15 май. Въпреки това поради специфичните климатични условия в Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция, на тези държави членки следва да бъде дадена възможност да определят по-късна дата, която не трябва да е след 15 юни. Освен това следва да има възможност да бъдат предвидени дерогации за конкретни случаи, ако климатичните условия през дадена година наложат това в бъдеще.
(12)
В единното заявление бенефициерите следва да декларират не само площта, използвана за земеделски цели, но също и своите права на плащане, както и цялата информация, която е необходима, за да се установи дали отговарят на условията за помощта и/или подпомагането. Уместно е обаче да се даде възможност на държавите членки за дерогация от някои задължения, когато правата на плащане, които ще бъдат предоставени през дадена година, все още не са окончателно определени.
(13)
С оглед да се позволи максимална гъвкавост по отношение на плановете на бенефициерите за използване на площите, бенефициерите следва да могат да променят своето единно заявление или искане за плащане преди датите, когато обикновено се извършва сеитбата, при условие че са спазени всички отделни изисквания съгласно различните схеми за помощ или мерки за подпомагане и че компетентните органи още не са информирали бенефициера за грешки, съдържащи се в единното заявление или искането за плащане, нито са уведомили за проверка на място, установяваща грешки във връзка с частта, свързана с изменението. След въвеждането на измененията трябва да бъде предоставена възможност съответните удостоверителни документи или договори, които следва да се представят, да бъдат адаптирани.
(14)
Тъй като бенефициерите продължават да носят отговорност за подаване на вярно заявление за помощ или искане за плащане, те следва да нанасят необходимите корекции и промени в предварително изготвения формуляр, когато е уместно.
(15)
При заявления за помощ по свързани с площ схеми за помощ и/или искания за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане, на бенефициера следва да се предоставя предварително изготвен формуляр в електронен формат, заедно със съответния графичен материал посредством софтуерно приложение, базирано на географска информационна система (ГИС) (наричан по-долу „формуляр на геопространствено заявление за помощ“). Формулярите на геопространствено заявление за помощ ще допринасят за предотвратяване на грешки от страна на бенефициерите при декларирането на техните селскостопански земи и ще повишат ефективността на административните кръстосани проверки. Освен това по-точната пространствена информация, предоставяна с формулярите на геопространствените заявления за помощ, ще осигурява по-надеждни данни за целите на мониторинга и оценката. Следователно е целесъобразно да се изисква, считано от определена дата, всички такива заявления за помощ и/или искания за плащания да бъдат подавани въз основа на електронния формуляр на геопространствено заявление за помощ. Когато обаче бенефициерите не са в състояние да използват този формуляр, компетентният орган следва да им предостави алтернативна възможност, за да могат да подадат заявление за помощ и/или искане за плащане. Във всеки случай компетентният орган следва да гарантира, че декларираните площи са цифровизирани.
(16)
Всяка конкретна информация, свързана с производството на коноп или с доброволно обвързано с производството подпомагане, или със специфичното плащане за култура - памук, следва да се подава заедно с единното заявление или, когато е уместно вследствие на естеството на информацията - на по-късна дата. Освен това следва да се предвиди в единното заявление да се декларират и площи, за които не се кандидатства за помощ. Тъй като е важно да е налице подробна информация за някои видове употреба на дадена площ, информацията относно тези видове употреба следва да се декларира отделно, докато други видове могат да се декларират под една рубрика.
(17)
При условия, при които от бенефициерите се изисква да имат екологично насочена площ в земеделската си площ, за да отговарят на условията за плащане за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 („плащане за екологизиране“), бенефициерите следва да декларират екологично насочената площ със своите заявления за помощ по свързаните с площ схеми за помощ. Когато част от задълженията, свързани с екологично насочената площ, се изпълняват на регионално равнище или колективно, декларацията за екологично насочените площи следва да бъде допълнена от отделна декларация за екологично насочените площи, задълженията по които се изпълняват на регионално равнище или колективно.
(18)
С цел осигуряване на ефективен мониторинг и контрол, заявлението за участие в схемата за дребни земеделски стопани следва да съдържа препратка към единното заявление, подадено от същия бенефициер. С цел да се улеснят ефективните проверки по отношение на специалните изисквания за схемата за дребни земеделски стопани, цялата необходима информация следва да се предоставя, като се използва опростената процедура за кандидатстване, предвидена в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Освен това следва да бъде уточнено, че от бенефициерите, които решат да се оттеглят от схемата за дребни земеделски стопани, следва да се изисква да уведомят своевременно компетентния орган с цел да осигурят гладкия преход към плащанията съгласно дялове III и IV от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
(19)
За да могат да се извършват проверки, свързани със задълженията за кръстосано съответствие, формуляр на заявление за помощ следва да се подава и от бенефициери, които имат земеделска площ на свое разположение, но не кандидатстват за никоя от помощите и/или подпомагането, които са предмет на единното заявление. Уместно е обаче да се даде възможност на държавите членки да освобождават бенефициерите от това задължение, когато информацията вече е на разположение на органите.
(20)
С оглед опростяване на процедурите за кандидатстване и в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 държавите членки следва да предоставят на бенефициера, доколкото е възможно, предварително изготвен формуляр, съдържащ необходимата информация, за да може бенефициерът да подаде правилно заявление за помощ или искане за плащане. Следва да има възможност предварително изготвеният формуляр да бъде направен по такъв начин, че бенефициерът да трябва единствено да потвърди липсата на промени по отношение на заявлението за помощ и/или искането за плащане, подадени през предходната година.
(21)
Следва да бъдат установени общи разпоредби по отношение на данните, които трябва да се включват в заявленията за помощ или исканията за плащане за животни, когато държавата членка избира да прилага доброволно обвързано с производството подпомагане за животни или свързани с животните мерки за развитие на селските райони.
(22)
В съответствие с член 53, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 на Комисията (3) плащанията в рамките на доброволното обвързано с производството подпомагане за животни или на свързаните с животни мерки за развитие на селските райони могат да се извършват единствено за животни, които са надлежно идентифицирани и регистрирани в съответствие с Регламент (ЕО) № 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета (4) или Регламент (ЕО) № 21/2004 на Съвета (5). Поради това на бенефициерите, които подават заявления за помощ или искания за плащане по въпросните схеми за помощ или мерки за подпомагане, следва да бъде даден своевременен достъп до съответната информация.
(23)
Навременното подаване на заявленията за права на плащане от страна на бенефициерите е особено важно, за да могат държавите членки да определят правата на плащане. Поради това следва да се определи краен срок за подаване.
(24)
Следва да се установят правила, които да обхващат ситуациите, при които са предоставени неправомерно права на плащане, по-специално в резултат на свръхдеклариране, или при които стойността на правата на плащане е определена на неправилно ниво, например поради изчисляване въз основа на неправилна референтна сума. Следва да се изясни, че всякаква корекция на броя и/или стойността на правата на плащане не следва да води до системно преизчисление на останалите права на плащане. В някои случаи неправомерно предоставените права на плащане отговарят на много малки суми, а водят до значителни разходи и административна тежест при възстановяване на сумите. За целите на опростяването и с цел постигане на баланс между разходите и административната тежест от една страна и сумата, която подлежи на възстановяване, от друга страна, следва да се определи минимална сума, под която не е необходимо да се извършва възстановяване.
(25)
Спазването на разпоредбите на схемите за помощ и мерките за подпомагане по интегрираната система следва да се наблюдава ефективно. За тази цел, както и за да се осигури хармонизирано ниво на мониторинг във всички държави членки, е необходимо да се определят подробни критерии и технически процедури за извършване на административни проверки и проверки на място, по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения, установени за схемите за директно плащане, мерките за развитие на селските райони и кръстосаното съответствие.
(26)
Следва да се уточни, че когато се извършва фотоинтерпретация, например по време на проверки на място или в контекста на актуализирането на системата за идентификация за земеделските парцели, и когато тази фотоинтерпретация не води до заключителни резултати, следва да се проведат проверки на терен.
(27)
Обявяването на проверки на място за допустимост или кръстосано съответствие следва да е разрешено само когато това обявяване няма да застраши проверките, като във всеки случай следва да се прилагат уместни срокове. Освен това, когато специфичните отраслови правила за актове или стандарти, отнасящи се до кръстосаното съответствие, предвиждат извършването на необявени проверки на място, тези правила следва да се спазват.
(28)
Следва да се предвиди, че държавите членки трябва да комбинират различните видове проверки, когато е целесъобразно. По отношение на някои мерки за подпомагане обаче проверките на място следва да се извършват през цялата година, за да може да се провери спазването на ангажиментите. Продължителността на дадена проверка на място следва да бъде ограничена до необходимия минимум. Въпреки това, когато критериите за допустимост, ангажиментите или задълженията са свързани с определен период от време, проверката на място може да изисква допълнителни посещения при бенефициера на по-късна дата. За такива случаи следва да се уточни, че времевият обхват на проверката на място както и броят на посещенията трябва да бъдат ограничени до необходимия минимум.
(29)
Следва да се гарантира, че всеки установен случай на неспазване надлежно се проследява и взема предвид при предоставяне на плащанията. В този контекст при проверка на спазването на условията за допустимост следва да се вземе предвид и всяко евентуално неспазване, докладвано от органи, служби или организации, различни от тези, които отговарят пряко за проверките. Освен това държавите членки следва да гарантират, че за всички съответни констатации, направени в рамките на проверките за спазване на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, се изпращат взаимни уведомления между компетентните органи, отговарящи за предоставяне на плащанията. Този принцип следва да бъде разширен до всички констатации, направени от публичните или частните сертифициращи органи по отношение на бенефициерите, които са избрали да изпълняват задълженията си за екологизиране посредством еквивалентни практики, обхванати от схема за сертифициране, за които констатации следва да бъде пратено уведомление на органа, отговарящ за предоставяне на плащането за екологизиране. И накрая, когато проверките, свързани с мерки за развитие на селските райони, обхващат еквивалентни практики, за резултатите от тези проверки следва да се изпращат взаимни уведомления, за да могат резултатите да бъдат взети под внимание при последващата оценка на допустимостта за получаване на плащания за екологизиране.
(30)
С оглед на ефективното откриване на случаи на неспазване по време на административните проверки, следва да се създадат правила, по-специално по отношение на съдържанието на кръстосаните проверки. Всички случаи на неспазване следва да се проследяват чрез подходяща процедура.
(31)
С цел опростяване, когато референтен парцел е обект на заявление за помощ или искане за плащане от двама или няколко бенефициери, кандидатстващи за помощ и/или подпомагане по една и съща схема за помощ или мярка за подпомагане, и свръхдекларираната или припокриваща се площ попада в рамките на определеното допустимо отклонение за измерване на земеделски парцели, държавите членки следва да имат право да предвидят пропорционално намаление на съответните площи. Съответните бенефициери обаче следва да имат правото да подават жалби срещу такива решения.
(32)
Следва да бъде определен минималният брой бенефициери за проверка на място в рамките на различните схеми за помощ и мерки за подпомагане.
(33)
Контролната извадка по отношение на проверките на място на схемите за помощи, свързани с площи, следва да се изготвя въз основа на метод за изготвяне на стратифицирана извадка с цел поддържане на пропорционална административна тежест и запазване на броя на бенефициерите, които подлежат на проверка на място, на разумно ниво. Методът на стратифицирана извадка следва да съдържа част на случаен принцип, за да се получи представителен процент на грешки. Въпреки това по отношение на проверките на място за плащането за екологизиране, схемите за помощ за животни или мерките за развитие на селските райони, извадката следва да бъде частично изготвена въз основа на анализ на риска. Компетентният орган следва да установи рисковите фактори, като се насочи към областите, в които рискът от грешки е най-висок. С цел гарантиране на подходящ и ефикасен анализ на риска е необходимо ефективността на критериите за риска да бъде оценявана и актуализирана годишно, като се отчита значимостта на всеки критерий за риск, чрез сравняване на резултатите от подбраните на случаен принцип и въз основа на риска извадки, конкретната ситуация в държавите членки и естеството на неспазването.
(34)
В някои случаи е уместно да се извършват проверки на място преди получаването на всички заявления. Следователно на държавите членки следва да бъде разрешено да правят частичен подбор на контролната извадка преди края на срока за подаване на заявления.
(35)
За да бъде ефективна проверката на място, е важно персоналът, извършващ проверките, да бъде информиран за причината за направения избор за проверката на място. Държавите членки следва да водят архив с такава информация.
(36)
При установяването на значително неспазване по време на проверките на място следва да се изисква повишаване на броя на проверките на място през следващата година до достигане на приемливо ниво на сигурност относно редовността на въпросните заявления за помощ и искания за плащания.
(37)
Необходимо е да се установят условия, съгласно които намаляването на минималното ниво на проверките на място за определени схеми за помощ и мерки за подпомагане може да се счита за оправдано въз основа на добре функционираща система за управление и контрол и проценти на грешки, които се поддържат на приемливо ниво.
(38)
С цел гарантиране на надлежен мониторинг и ефективен контрол, проверките на място по свързаните с площ схеми за помощ и свързаните с площ мерки за развитие на селските райони следва да обхващат всички декларирани земеделски парцели. По отношение на определени мерки за развитие на селските райони проверката на място следва да обхваща и неземеделските земи. В интерес на улесняване на прилагането на интегрираната система следва да бъде позволено да се ограничи действителното измерване на земеделските парцели до извадка на случаен принцип от 50 % от декларираните земеделски парцели. Резултатите от основаните на извадката измервания следва да бъдат екстраполирани за останалата част от съвкупността или измерванията следва да бъдат разширени до всички декларирани земеделски парцели.
(39)
Следва да бъдат определени правила относно елементите на проверките на място, проверката на условията за допустимост, методите за измерване на площта и инструментите за измерване, които държавите членки трябва да прилагат за целите на проверките на място, с оглед да се гарантира качество на измерването, еквивалентно на изискваното от техническите стандарти, изготвени на равнището на Съюза.
(40)
Следва да бъдат определени условията за използване на дистанционно наблюдение за проверките на място и да се предвиди извършването на проверки на терен във всички случаи, когато интерпретирането на снимките не води до ясни резултати. Поради атмосферните условия, например, може да се окаже, че не всички парцели са обхванати от изображения със задоволително качество, за да се проверят всички условия за допустимост или да се извърши измерване на площта. В такива случаи проверката на място следва да се извършва или допълва от традиционни средства. Освен това е целесъобразно да се изисква проверката на спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения да се извършва със същата степен на точност както проверката на място, извършвана с традиционни средства.
(41)
С цел да могат националните органи, както и компетентните органи на Съюза, да проследяват последващите действия от извършването на проверки на място, данните от проверките следва да се записват в доклад за проверката. Бенефициерът или негов представител следва да има възможност да подпише доклада. Въпреки това по отношение на проверките на място, осъществявани чрез дистанционно наблюдение, на държавите членки следва да бъде позволено да предвидят предоставянето на тази възможност само в случаите, когато при проверката се установи неспазване. Независимо от вида на извършваната проверка на място, бенефициерът следва да получи копие от доклада, ако бъде установено неспазване.
(42)
Установени са специални разпоредби за контрол въз основа на Регламент (ЕО) № 1082/2003 на Комисията (6). Когато се извършват проверки съгласно посочения регламент, резултатите следва да се отразят в доклада за проверката за целите на интегрираната система.
(43)
По отношение на държавите членки, които изберат да прилагат схема за помощ за животни или свързана с животни мярка за подпомагане, следва да бъдат определени графикът и минималното съдържание на проверките на място по отношение на помощта или подпомагането, за които се кандидатства по тези схеми за помощ или мерки за подпомагане. С цел ефективна проверка на верността на декларациите в заявленията за помощ или исканията за плащане и уведомленията до компютризираната база данни за животни е от особена важност да се извършват такива проверки на място. Проверките на място по отношение на схемите за помощ за животни или свързаните с животни мерки за подпомагане следва по-специално да обхващат проверката на спазването на условията за допустимост, точността на вписванията в регистъра и, когато е приложимо, паспортите.
(44)
С цел да могат компетентните национални органи, както и компетентните органи на Съюза, да проследяват последващите действия от извършването на проверки на място, данните за проверките следва да се записват в доклад за проверката. Бенефициерът или негов представител следва да има възможност да подпише доклада по време на проверката. Независимо от вида на извършваната проверка на място, бенефициерът следва да получи копие от доклада, ако бъде установено неспазване.
(45)
За целите на член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, следва да бъдат определени правила за прилагането на системата, която държавите членки ще използват за проверка на съдържанието на тетрахидроканабинол в конопа.
(46)
В тази връзка е необходимо да се предвиди период от време, през който конопът, предназначен за производство на влакна, не може да бъде събиран след цъфтежа, за да бъдат успешно изпълнени задълженията за контрол, които се предвиждат по отношение на тези култури.
(47)
Необходими са по-подробни правила за организирането на административни проверки и проверки на място и за изчисляването на административни санкции по отношение на мерките за развитие на селските райони извън обхвата на интегрираната система.
(48)
Като се имат предвид специфичните характеристики на посочените мерки, с административните проверки следва да се проверява спазването на законодателството на Съюза или националното законодателство и на приложимата програма за развитие на селските райони и да се обхващат всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, които могат да се проверят чрез такива проверки. С цел проверка на реализирането на инвестиционните операции административните проверки следва по принцип да включват и едно посещение на място на подпомаганата операция или на инвестиционния обект.
(49)
Проверките на място следва да бъдат организирани въз основа на извадки на случаен принцип и основани на риска извадки. Делът на извадката на случаен принцип следва да бъде достатъчно голям, за да се осигури представителен процент на грешки.
(50)
С цел да се гарантират достатъчни проверки е необходимо да се определи минимално ниво на контрол за проверките на място. Това ниво следва да се увеличава, когато при проверките се установи значително неспазване. По аналогичен начин нивото следва да може да се намалява от държавите членки, когато процентите на грешки са под прага на същественост и системите за управление и контрол функционират добре.
(51)
Необходимо е да се определи съдържанието на проверките на място, за да се гарантира еднаквото прилагане на тези проверки.
(52)
С цел проверка на спазването на изискването за дълготрайност, определено в член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), следва да се извършват последващи проверки на инвестиционните операции. Следва да се определят базата и съдържанието на тези проверки.
(53)
Опитът показва, че са необходими специфични разпоредби за контрол за определени специфични мерки за развитие на селските райони и за разходи, свързани с техническа помощ по инициатива на държавите членки.
(54)
Съгласно Регламент (ЕС) № 1306/2013 не се налагат административни санкции, когато неспазването има незначителен характер, включително и когато е изразено под формата на праг. Следва да бъдат установени правила във връзка с някои мерки за развитие на селските райони за определяне на дадено неспазване като незначително, включително определянето на количествен праг, изразен като процент от допустимия размер на подпомагането. Този праг следва да бъде определен, след което да се прилага пропорционална административна санкция.
(55)
Контролът на изпълнението на различните задължения за кръстосано съответствие изисква създаването на система за контрол и на подходящи административни санкции. За тази цел различни органи в рамките на държавите членки следва да си обменят информация, по-специално относно заявленията за помощ, контролните извадки и резултатите от проверките на място. Следва да се предвидят разпоредби за основните елементи на такава система.
(56)
С Регламент (ЕС) № 1306/2013 се въвеждат задължения за кръстосано съответствие за бенефициерите, които получават директни плащания съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013, подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) и годишни премии по член 21, параграф 1, букви а) и б), членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9) и се предвижда система за намаления и изключвания, когато тези задължения не са изпълнени. Следва да бъдат установени подробни правила за тази система.
(57)
Проверките за кръстосано съответствие могат да бъдат приключени преди или след като са получени плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. По-специално, когато тези проверки не могат да бъдат приключени преди получаването на посочените плащания и годишни премии, дължимата сума, която трябва да се плати от бенефициера в резултат на административна санкция, следва да бъде възстановена в съответствие с настоящия регламент или чрез прихващане.
(58)
Следва да бъдат установени правила относно органите в държавите членки, които отговарят за системата за контрол във връзка със задълженията за кръстосано съответствие.
(59)
Следва да бъде определен минималният брой проверки за проверка на спазването на задълженията за кръстосано съответствие. Този брой проверки следва да се определи най-малко на 1 % от общия брой на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, попадащи в сферата на компетентност на всеки контролен орган, които се подбират въз основа на подходящ анализ на риска.
(60)
За целите на изчисляване на контролната извадка в конкретния случай на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки следва да разполагат с гъвкавост при определяне дали да разглеждат групата като цяло или всеки от членовете ѝ поотделно.
(61)
На държавите членки следва да се даде възможност да изпълнят минималния брой проверки на нивото на всеки компетентен контролен орган, на нивото на разплащателната агенция или на нивото на даден акт или стандарт или група от актове или стандарти.
(62)
Когато специфичното законодателство, приложимо по отношение на акта или стандартите, предвижда минимален брой проверки, държавите членки следва да спазват този брой. Държавите членки обаче следва да имат възможност да прилагат единен брой проверки по отношение на проверките на място във връзка с кръстосаното съответствие. Ако държавите членки изберат този вариант, всички случаи на неспазване, установени в процеса на проверките на място по секторното законодателство, следва да бъдат докладвани, а последващите действия по тях - проследявани по линия на кръстосаното съответствие.
(63)
С цел опростяване, що се отнася до задълженията за кръстосано съответствие във връзка с Директива 96/22/ЕО на Съвета (10), прилагането на специфично ниво на извадка по отношение на плановете за мониторинг следва да се счита за изпълнение на изискването за минимален брой проверки, определено в настоящия регламент.
(64)
На държавите членки следва да бъде предоставена гъвкавостта, необходима за постигане на минималния брой проверки чрез използване на резултатите от други проверки на място или посредством замяна на бенефициери.
(65)
С цел избягване на всякакво отслабване на системата за контрол, по-специално по отношение на извадките за проверки на място във връзка с кръстосаното съответствие, проверките за проследяване, извършвани във връзка с правилото de minimis, предвидени в член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не следва да се вземат предвид при изчислението за определяне на минималната контролна извадка във връзка с кръстосаното съответствие.
(66)
Установяването на значителна степен на неспазване във връзка с кръстосаното съответствие следва да доведе до повишаване на броя на проверките на място през следващата година, за да се достигне приемливо ниво на сигурност относно редовността на въпросните заявления за помощ. Допълнителните проверки следва да бъдат насочени към съответните актове или стандарти.
(67)
По отношение на прилагането на правилото de minimis съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, важно е да се определи процентът на бенефициерите, които следва да бъдат проверявани, за да се гарантира, че е отстранено констатираното неспазване.
(68)
Контролната извадка за кръстосано съответствие следва да бъде формирана отчасти въз основа на анализ на риска и отчасти чрез подбор на случаен принцип. Компетентният орган следва да определи рисковите фактори, тъй като той най-добре може да избере съответните рискови фактори. С цел гарантиране на подходящ и ефикасен анализ на риска е необходимо ефективността на анализа на риска да бъде оценявана и актуализирана годишно, като се отчита значимостта на всеки рисков фактор, чрез сравняване на резултатите от подбраните на случаен принцип и въз основа на риска извадки и конкретната ситуация в държавите членки.
(69)
Определянето на извадките за проверки на място във връзка с кръстосаното съответствие може да бъде подобрено, като се разреши на държавите членки да вземат предвид в анализа на риска участието на бенефициера в системата за съвети в селското стопанство, предвидена в член 12 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, както и участието на бенефициерите в съответните системи за сертифициране. Когато обаче това участие се взема предвид, следва да се демонстрира, че бенефициерите, участващи в тези системи, представляват по-малък риск от бенефициерите, които не участват в тези системи.
(70)
В някои случаи е уместно да се извършват проверки на място, свързани с кръстосаното съответствие, преди получаването на всички заявления. Следователно на държавите членки следва да бъде разрешено да правят частичен подбор на контролната извадка преди края на срока за подаване на заявления.
(71)
По правило, контролната извадка за кръстосано съответствие следва да бъде определена от общата съвкупност на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за които отговаря въпросният компетентен контролен орган. Като дерогация от това правило, извадките могат да бъдат подбрани поотделно от всяка от трите категории бенефициери. На държавите членки следва да бъде разрешено да определят контролната извадка въз основа на извадките от бенефициери, избрани за проверка на място по отношение на критериите за допустимост. Комбинация от процедурите следва да се позволява единствено дотолкова, доколкото повишава ефективността на системата за контрол.
(72)
В случай, че за проверките на място са избрани група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да се гарантира, че всички членове на групата се проверяват за спазването от тяхна страна на съответните изисквания и стандарти.
(73)
По принцип проверките на място за кръстосано съответствие изискват няколко посещения в едно и също стопанство. С цел да се намали тежестта от проверките за бенефициерите и за администрациите, следва да е възможно проверките да се ограничат до едно посещение. Следва да се определи времето за това посещение. Въпреки това държавите членки следва да гарантират извършването на представителна и ефективна проверка на изискванията и стандартите в рамките на същата календарна година.
(74)
Ограничаването на проверките на място до извадка от поне половината от съответните парцели не следва да води до пропорционално намаляване на съответната възможна санкция.
(75)
С оглед опростяване на проверките на място за кръстосано съответствие и с цел по-добро използване на съществуващия капацитет за контрол, следва да е възможно - когато ефективността на проверките е най-малкото равна на ефективността, постигната при провеждане на проверките на място - проверките на ниво стопанство да се заменят с административни проверки.
(76)
Освен това, когато извършват проверки на място в контекста на кръстосаното съответствие, държавите членки следва да могат да използват обективни показатели, които са специфични за някои изисквания или стандарти. Тези показатели обаче следва да бъдат пряко свързани с изискванията или стандартите, които представляват, и да обхващат всички елементи, подлежащи на проверка.
(77)
Проверките на място следва да се извършват през календарната година, през която са подадени съответните заявления за помощ и искания за плащане. По отношение на заявителите по схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, тези проверки следва да се извършват по всяко време през периода, посочен в член 97, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(78)
Следва да бъдат определени правила за изготвянето на подробни и специализирани доклади за проверка във връзка с кръстосаното съответствие. Специализираните в тази област инспектори следва да посочват своите констатации, както и степента на тежест на тези констатации, за да може разплащателната агенция да определи съответните намаления или, според случая, да вземе решение за изключване от плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(79)
За да бъде ефективна проверката на място, е важно персоналът, извършващ проверките, да бъде информиран за причината, поради която бенефициерът е избран за проверката на място. Държавите членки следва да водят архив с такава информация.
(80)
Информацията относно резултатите от проверките на кръстосаното съответствие следва да бъде предоставена на разположение на всички разплащателни агенции, отговорни за управлението на различните плащания, подлежащи на изискванията за кръстосано съответствие, така че да се налагат съответни намаления, когато това е обосновано от констатациите.
(81)
Бенефициерите следва да бъдат уведомени за всяко евентуално неспазване, установено в резултат на проверка на място. Целесъобразно е да се предвиди определен срок, в рамките на който бенефициерите следва да получат тази информация. Не следва обаче да бъде възможно засегнатите бенефициери да избегнат последствията от дадено установено неспазване поради това, че въпросният срок е надхвърлен.
(82)
По отношение на de minimis или системата за ранно предупреждение, предвидени съответно в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, следва да се уточни, че задължението за информиране на бенефициера относно мерките за отстраняване на неспазването не се прилага, ако бенефициерът вече е предприел незабавни мерки.
(83)
Следва да бъдат формулирани изисквания относно отстраняването на съответното неспазване в случаите, когато държава членка вземе решение да не прилага административни санкции за неспазване, както е предвидено в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
(84)
С цел подобряване на комуникацията между страните, участващи в контрола, следва да се предвиди изпращането или предоставянето на съответните удостоверителни документи на разплащателната агенция или на координиращия орган при поискване.
(85)
Административната санкция следва да се прилага към общата сума на плащанията, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които са предоставени или предстои да се предоставят на бенефициера във връзка със съответните заявления за помощ или искания за плащане, които е подал в течение на календарната година, в която е констатирано неспазването. По-специално по отношение на заявителите по схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, административната санкция следва да се прилага към общата сума, получена по заявлението за схемите за подпомагане съгласно посочените членове. Що се отнася до мярката за преструктуриране и конверсия, общата сума следва да бъде разделена на три.
(86)
В случай на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, намалението, свързано с неспазването от страна на член на групата, следва да се изчислява съгласно съответните разпоредби за кръстосано съответствие. При прилагането на получения процент намаление следва да се взема под внимание фактът, че задълженията за кръстосано съответствие са индивидуални и следва да се зачита принципът на пропорционалност. При все това, на държавите членки следва да бъде дадена възможност да решат дали това намаление следва да се прилага спрямо групата или само спрямо неспазващите членове.
(87)
Следва да бъдат формулирани подробни процедурни и технически правила за изчисляването и прилагането на административни санкции във връзка със задълженията за кръстосано съответствие.
(88)
Намаленията и изключванията следва да се степенуват според тежестта на допуснатото неспазване и да достигат до пълно изключване на бенефициера от всички плащания, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 през следващата календарна година.
(89)
Комитетът за директните плащания и Комитетът за развитие на селските райони не са представили становище в рамките на срока, определен от председателя,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на:
а)
уведомленията, които да бъдат изпратени от държавите членки до Комисията в съответствие с техните задължения за защита на финансовите интереси на Съюза;
б)
административните проверки и проверките на място, които да бъдат извършвани от държавите членки по отношение на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения;
в)
минималното ниво на проверките на място и задължението за повишаване на това ниво или възможността за неговото намаляване;
г)
докладването на извършените проверки и на резултатите от тях;
д)
органите, отговорни за извършване на проверките за спазване, както и съдържанието на тези проверки;
е)
специалните мерки за контрол и методите за определяне на съдържанието на тетрахидроканабинол в конопа;
ж)
създаването и функционирането на система за проверка на одобрените междубраншови организации за целите на специалното плащане за култура за памук;
з)
случаите, в които заявленията за помощ и исканията за плащане или всякакви други съобщения, искания или заявления могат да бъдат поправяни и коригирани след подаването им;
и)
прилагането и изчисляването на частичното или пълното оттегляне на плащанията;
й)
възстановяването на неправомерни плащания и санкции, както и на неправомерно предоставени права на плащане и начисляването на лихви;
к)
прилагането и изчисляването на административните санкции;
л)
определянето на дадено неспазване като незначително;
м)
заявленията за помощ и исканията за плащания и кандидатстването за права на плащане, включително крайния срок за подаване на заявленията, изискванията за минималното количество информация, което да се съдържа в заявленията, разпоредбите за изменение или оттегляне на заявленията за помощ, освобождаването от изискването за подаване на заявление за помощ и разпоредбите, които позволяват на държавите членки да прилагат опростени процедури;
н)
извършването на проверки с цел да се провери спазването на задълженията, както и точността и пълнотата на информацията в заявлението за помощ или искането за плащане, включително правила относно допустимите отклонения в измерванията при проверките на място;
о)
техническите спецификации, необходими за целите на еднаквото прилагане на дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
п)
прехвърлянето на стопанства;
р)
изплащането на авансовите плащания;
с)
извършването на проверки във връзка със задълженията за кръстосано съответствие, включително отчитането на участието на даден земеделски стопанин в системата за съвети в селското стопанство и участието на даден земеделски стопанин в система за сертифициране;
т)
изчисляването и прилагането на административни санкции във връзка със задълженията за кръстосано съответствие, включително по отношение на бенефициерите, които представляват група лица.
Член 2
Обмен на информация относно заявленията за помощ, заявленията за подпомагане, исканията за плащане и други декларации
1. С цел правилно управление на схемите за помощ и мерките за подпомагане и когато в дадена държава членка повече от една разплащателна агенция отговаря за управлението на директните плащания и мерките за развитие на селските райони по отношение на един и същи бенефициер, съответната държава членка взема необходимите мерки, за да гарантира, където е целесъобразно, че информацията, изисквана в заявленията за помощ, заявленията за подпомагане, исканията за плащане или други декларации, се предоставя на всички участващи разплащателни агенции.
2. Когато проверките не се извършват от отговорната разплащателна агенция, съответната държава членка гарантира, че тази разплащателна агенция получава достатъчно информация за извършените проверки и резултатите от тях. Разплащателната агенция сама определя от каква информация се нуждае.
Член 3
Оттегляне на заявления за помощ, заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации
1. Заявление за помощ, заявление за подпомагане, искане за плащане или друга декларация може да бъде изцяло или частично оттеглено по всяко време в писмена форма. Такова оттегляне следва да се документира от компетентния орган.
Когато държава членка използва възможностите, предвидени в член 21, параграф 3, държавата членка може да предвиди, че по отношение на животните, напуснали стопанството, уведомленията, изпратени до компютърната база данни за животни, могат да заместят оттеглянето в писмена форма.
2. Когато компетентният орган вече е информирал бенефициера за евентуални случаи на неспазване в документите, посочени в параграф 1, или когато компетентният орган е уведомил бенефициера за намерението си да извърши проверка на място или когато при проверката на място се установи неспазване, не се разрешава оттегляне по отношение на частите на тези документи, засегнати от неспазването.
3. Оттеглянията, извършени в съответствие с параграф 1, връщат бенефициерите в положението, в което са били преди подаването на въпросните документи или на част от тях.
Член 4
Поправки и корекции на очевидни грешки
Заявленията за помощ, заявленията за подпомагане или исканията за плащане и всички удостоверителни документи, представени от бенефициера, могат да бъдат поправяни и коригирани по всяко време след подаването им в случай на очевидни грешки, признати от компетентния орган въз основа на цялостна преценка на конкретния случай и при условие че бенефициерът е действал добросъвестно.
Компетентният орган може да признае очевидни грешки само ако те могат да бъдат непосредствено установени при техническа проверка на информацията, съдържаща се в документите, посочени в първа алинея.
Член 5
Прилагане на намаления, откази, оттегляния и санкции
Когато даден случай на неспазване, който подлежи на прилагането на санкции в съответствие с дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 на Комисията (11), подлежи също на оттегляния или санкции в съответствие с дял II, глави III и IV или в съответствие с дял III от посочения регламент:
а)
намаленията, отказите, оттеглянията или санкциите, предвидени в дял II, глави III и IV или в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилагат по отношение на схемите за директно плащане или мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система;
б)
санкциите, предвидени в дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилагат по отношение на общата сума на плащанията, които следва да бъдат отпуснати на въпросния бенефициер в съответствие с член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които не подлежат на намаленията, отказите, оттеглянията или санкциите, посочени в буква а).
Намаленията, отказите, оттеглянията и санкциите, посочени в първа алинея, се прилагат в съответствие с член 6 от настоящия регламент, без да се засягат допълнителните санкции съгласно други разпоредби на правото на Съюза или на националното право.
Член 6
Последователност на намаленията, отказите, оттеглянията и санкциите по всяка схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони
1. Сумата на плащането, което следва да бъде отпуснато на бенефициер по дадена схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, се определя от държавите членки въз основа на условията, установени в съответствие с посочения регламент и с програмите за най-отдалечените региони на Съюза и малките острови в Егейско море, установени съответно с Регламент (ЕС) № 228/2013 (12) и Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на въпросната схема за директно подпомагане.
2. За всяка схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всяка мярка за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система съгласно определението в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 намаленията, оттеглянията и санкциите се изчисляват, ако е приложимо, в следната последователност:
а)
намаленията и санкциите, предвидени в дял II, глава IV от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, с изключение на санкциите, посочени в член 16 от същия регламент, се прилагат по отношение на всички случаи на неспазване;
б)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква а), служи за основа при изчисляването на отказите, предвидени в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
в)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква б), служи за основа при изчисляването на евентуални намаления, които трябва да бъдат приложени при закъснение в подаването на информацията съгласно членове 13 и 14 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
г)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква в), служи за основа при изчисляването на евентуални намаления, които трябва да бъдат приложени при недеклариране на земеделски парцели съгласно член 16 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
д)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква г), служи за основа при изчисляването на оттеглянията, предвидени в дял III от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
е)
сумата, получена в резултат на прилагането на буква д), служи за основа при прилагането на:
i)
линейното намаление, предвидено в член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ii)
линейното намаление, предвидено в член 51, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
iii)
линейното намаление, предвидено в член 65, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
iv)
линейното намаление, предвидено в член 65, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
v)
линейното намаление, което трябва да бъде приложено в случай, че плащанията, които следва да бъдат извършени в съответствие с член 41 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, надвишават националния таван, определен в съответствие с член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Сумата, получена в резултат на прилагането на параграф 2, буква е), служи за основа при:
а)
прилагане на намалението на плащанията, предвидено в член 11 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
прилагане на процента на линейно намаление, определен в съответствие с член 7, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
прилагане на ставката на корекцията, посочена в член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
4. Сумата на плащането, получена в резултат на прилагането на параграф 3, служи като основа за изчисляване на евентуалните намаления, които трябва да бъдат приложени при неспазване на кръстосаното съответствие съгласно дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
Член 7
Възстановяване на неправомерно изплатени суми
1. В случай на извършване на неправомерно плащане, бенефициерът възстановява въпросната сума заедно с лихвата, изчислена съгласно параграф 2, когато е приложимо.
2. Лихва се начислява за периода, изминал от крайния срок за плащане от страна на бенефициера, посочен в нареждането за възстановяване, който срок не надвишава 60 дни, и датата на плащането или на прихващането.
Приложимият лихвен процент се изчислява в съответствие с националното право, но не може да е по-нисък от лихвения процент, приложим за възстановяване на суми съгласно националните разпоредби.
3. Задължението за възстановяване, посочено в параграф 1, не се прилага, ако плащането е извършено поради грешка на компетентния орган или друг орган и ако грешката не е била очевидна за бенефициера.
Когато грешката обаче се отнася до фактически елементи, свързани с изчисляването на въпросното плащане, първа алинея се прилага само ако решението за възстановяване не е било съобщено до 12 месеца след плащането.
Член 8
Прехвърляне на стопанства
1. За целите на настоящия член:
а)
„прехвърляне на стопанство“ означава продажба, даване под наем или някакъв подобен тип сделка по отношение на въпросните производствени единици;
б)
„прехвърлител“ означава бенефициерът, чието стопанство е прехвърлено на друг бенефициер;
в)
„приобретател“ означава бенефициерът, на когото е прехвърлено стопанството.
2. Когато дадено стопанство е прехвърлено изцяло от един бенефициер на друг, след като е било подадено заявление за помощ, заявление за подпомагане или искане за плащане и преди да са изпълнени всички условия за отпускане на помощта или подпомагането, на прехвърлителя не се отпуска помощ или подпомагане за прехвърленото стопанство.
3. Помощта, за която е кандидатствал прехвърлителят, или поисканото от прехвърлителя плащане се отпускат на приобретателя, когато:
а)
в рамките на период, който се определя от държавите членки, приобретателят информира компетентния орган за прехвърлянето и изиска плащането на помощта и/или подпомагането;
б)
приобретателят представи всички изисквани от компетентния орган доказателства;
в)
всички условия за отпускане на помощта и/или подпомагането са изпълнени по отношение на прехвърленото стопанство.
4. След като приобретателят информира компетентния орган и изиска плащане на помощта и/или подпомагането в съответствие с параграф 3, буква а):
а)
всички права и задължения на прехвърлителя, произтичащи от правното отношение между прехвърлителя и компетентния орган, породено от заявлението за помощ, заявлението за подпомагане или искането за плащане се прехвърлят на приобретателя;
б)
всички необходими действия за отпускане на помощта и/или подпомагането и всички декларации, изготвени от прехвърлителя преди прехвърлянето, преминават към приобретателя за целите на прилагане на съответните правила на Съюза;
в)
прехвърленото стопанство се счита, когато е необходимо, за отделно стопанство по отношение на въпросната референтна година.
5. Държавите членки могат да вземат решение, когато е целесъобразно, да отпуснат помощта и/или подпомагането на прехвърлителя. В този случай:
а)
не се отпуска помощ или подпомагане на приобретателя;
б)
държавите членки прилагат mutatis mutandis изискванията, определени в параграфи 2, 3 и 4.
Член 9
Уведомления
1. По отношение на всички схеми за директно плащане, мерки за развитие на селските райони и техническа помощ и схеми за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, всяка година най-късно до 15 юли държавите членки уведомяват Комисията за данните за проверките и статистическите данни от проверките, обхващащи предходната календарна година, и по-специално за следното:
а)
данни във връзка с индивидуалните бенефициери по отношение на заявленията за помощ и исканията за плащане, декларираните и/или заявени площи и животни, резултатите от административните проверки, проверките на място и последващите проверки;
б)
когато е приложимо - резултатите от проверките във връзка с кръстосаното съответствие, включително съответните намаления и изключвания.
Това уведомяване се извършва по електронен път, като се използват предоставените от Комисията на държавите членки технически спецификации относно предаването на данни за проверки и на статистически данни от проверки.
2. Най-късно до 15 юли 2015 г. държавите членки представят на Комисията доклад относно избраните възможности за контрол на изискванията за кръстосано съответствие и за компетентните контролни органи, отговарящи за проверките на изискванията и стандартите, свързани с кръстосаното съответствие. Последващите промени на информацията, предоставена в този доклад, се съобщават незабавно.
3. Всяка година до 15 юли държавите членки представят на Комисията доклад относно предприетите мерки за администриране и контрол на доброволното обвързано с производството подпомагане за предходната календарна година.
4. Компютризираните данни, събрани като част от интегрираната система, се използват в подкрепа на информацията, която следва да се изпраща на Комисията в рамките на секторните правила.
ДЯЛ II
ИНТЕГРИРАНА СИСТЕМА ЗА АДМИНИСТРИРАНЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
Общи правила
Член 10
Авансови плащания за директните плащания
Държавите членки могат да извършват авансови плащания за директните плащания, без да прилагат ставката на корекцията във връзка с финансовата дисциплина, посочена в член 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, спрямо бенефициерите по отношение на заявленията за помощ за дадена година. В оставащата сума, дължима на бенефициерите от 1 декември нататък, се взема предвид ставката на корекцията във връзка с финансовата дисциплина, приложима към съответния момент по отношение на общата сума на директните плащания за съответната календарна година.
ГЛАВА II
Заявления за помощ и искания за плащане
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 11
Опростяване на процедурите
1. Освен ако е предвидено друго в Регламент (ЕС) № 1305/2013, Регламент (ЕС) № 1306/2013 и Регламент (ЕС) № 1307/2013, Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 или настоящия регламент, държавите членки могат да разрешат или да изискват всички съобщения съгласно настоящия регламент, както от бенефициера към органите, така и обратно, да бъдат предавани по електронен път, при условие че това не води до дискриминация между бенефициерите и че се вземат подходящи мерки, за да се гарантира по-специално, че:
а)
бенефициерът е недвусмислено идентифициран;
б)
бенефициерът отговаря на всички изисквания в рамките на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони;
в)
предадените данни са надеждни с оглед правилното управление на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони; когато се използват данни, съдържащи се в компютърната база данни за животни, определена в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 9 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, тази база данни трябва да предлага необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони;
г)
когато придружаващите документи не могат да бъдат предадени по електронен път, тези документи се получават от компетентните органи в същите срокове както при предаване по неелектронен път.
2. По отношение на подаването на заявления за помощ или искания за плащане държавите членки могат, при условията, посочени в параграф 1, да предвидят опростени процедури, когато данните са вече на разположение на органите, по-специално когато положението не се е променило след последното подаване на заявление за помощ или искане за плащане в рамките на съответната схема за директно плащане или мярка за развитие на селските райони в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Държавите членки могат да решат да използват данни, получени от източници на разположение на националните органи за целите на заявленията за помощ или исканията за плащане. В този случай държавата членка гарантира, че тези източници на данни дават необходимата степен на сигурност, която се изисква за правилното управление на данните с цел да се гарантира надеждността, целостта и сигурността на тези данни.
3. Когато е възможно, информацията, изисквана в удостоверителните документи, подлежащи на представяне заедно със заявлението за помощ или искането за плащане, може да бъде поискана от компетентния орган директно от източника на информация.
Член 12
Общи разпоредби относно единното заявление и относно подаването на заявления за подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони
1. Ако държавите членки решат съгласно член 72, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, че заявленията за помощ за директните плащания и исканията за плащане за мерките за развитие на селските райони следва да бъдат обхванати от единното заявление, членове 20, 21 и 22 от настоящия регламент се прилагат mutatis mutandis по отношение на конкретните изисквания, установени с оглед на заявлението за помощ и/или искането за плащане по тези схеми или мерки.
2. Бенефициер, кандидатстващ за помощ и/или подпомагане по някои от директните плащания за площ или мерките за развитие на селските райони, може да подава само по едно единно заявление годишно.
3. Държавите членки предвиждат подходящи процедури за подаването на заявленията за подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони.
Член 13
Краен срок за подаване на единното заявление, заявленията за помощ или исканията за плащане
1. Държавите членки определят крайния срок за подаване на единното заявление, заявленията за помощ или исканията за плащане. Крайният срок не може да бъде по-късно от 15 май всяка година. Въпреки това Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция могат да определят по-късна дата, която е не по-късна от 15 юни.
При определяне на крайния срок държавите членки вземат предвид периода, необходим за набавяне на всички необходими данни за правилното административно и финансово управление на помощта и/или подпомагането, и гарантират възможността за насрочване на ефективни проверки.
2. В съответствие с процедурата, посочена в член 78, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за сроковете, посочени в параграф 1 от настоящия член, може да бъде определена по-късна крайна дата в някои зони с извънредни климатични условия.
Член 14
Съдържание на единното заявление или искането за плащане
1. Единното заявление или искането за плащане съдържа цялата информация, необходима за установяване на допустимостта за помощта и/или подпомагането, по-специално:
а)
самоличността на бенефициера;
б)
подробни данни за съответните схеми за директни плащания и/или мерките за развитие на селските райони;
в)
идентификация на правата на плащане в съответствие със системата за идентификация и регистрация, предвидена в член 7 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, за целите на схемата за основно плащане;
г)
данни, позволяващи еднозначна идентификация на всички земеделски парцели в стопанството, площта им, изразена в хектари до втория десетичен знак, местонахождението им и, когато е необходимо, допълнителни уточнения относно ползването на земеделските парцели;
д)
където е приложимо, данни, позволяващи еднозначна идентификация на неземеделска земя, за която се иска подпомагане по мерките за развитие на селските райони;
е)
когато е необходимо - всякакви удостоверителни документи, необходими, за да се установи допустимостта за съответната схема и/или мярка;
ж)
декларация от бенефициера, че е запознат с условията на въпросните схеми за директни плащания и/или мерки за развитие на селските райони;
з)
когато е приложимо - декларация от бенефициера, че попада в списъка на неселскостопанските предприятия или дейности, посочен в член 9, параграф 2, първа и втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. За целите на идентификацията на правата на плащане, посочени в параграф 1, буква в), в предварително изготвените формуляри, предоставени на бенефициера в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се посочва идентификацията на правата на плащане в съответствие със системата за идентификация и регистрация, предвидена в член 7 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
3. За първата година на прилагане на схемата за основно плащане държавите членки могат да приложат дерогация от настоящия член и от член 17 от настоящия регламент по отношение на правата на плащане.
Член 15
Изменения на единното заявление или на искането за плащане
1. След изтичане на срока за подаване на единното заявление или искането за плащане, индивидуални земеделски парцели или индивидуални права на плащане могат да се добавят или коригират в единното заявление или искането за плащане, при условие че са спазени изискванията по съответните схеми за директни плащания или мерки за развитие на селските райони.
При същите условия могат да се правят промени, свързани с ползването или със схемата за директно плащане или с мярката за развитие на селските райони по отношение на индивидуалните земеделски парцели или по отношение на правата на плащане, които вече са декларирани в единното заявление.
Когато измененията, посочени в първа и втора алинея, имат отражение върху подлежащи на представяне удостоверителни документи или договори, тези документи или договори могат да бъдат съответно изменени.
2. Измененията, направени в съответствие с параграф 1, се съобщават писмено на компетентния орган най-късно до 31 май от съответната година, освен в случаите с Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция, при които те се съобщават най-късно до 15 юни от съответната година.
Чрез дерогация от първа алинея, държавите членки могат да определят по-ранна крайна дата за съобщаване на измененията. Тази дата обаче не може да бъде по-рано от 15 календарни дни след крайната дата за подаване на единното заявление или искането за плащане, определена в съответствие с член 13, параграф 1.
3. Когато компетентният орган вече е информирал бенефициера за евентуален случай на неспазване в единното заявление или искането за плащане или когато компетентният орган е уведомил бенефициера за намерението си да извърши проверка на място или когато при проверката на място се установи неспазване, не се разрешават изменения по параграф 1 по отношение на земеделските парцели, засегнати от неспазването.
Член 16
Коригиране на предварително изготвените формуляри
При подаване на формуляра на единното заявление, заявлението за помощ и/или искането за плащане бенефициерът коригира предварително изготвения формуляр, посочен в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако са настъпили някакви изменения, по-специално прехвърляне на права на плащане в съответствие с член 34 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, или ако някаква информация, съдържаща се в предварително изготвените формуляри, е неправилна.
Раздел 2
Заявления за помощ по свързани с площ схеми за помощ и искания за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
Член 17
Специални изисквания във връзка със заявленията за помощ по свързани с площ схеми за помощ и във връзка с исканията за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
1. За целите на идентифицирането на всички земеделски парцели в стопанството и/или неселскостопански земи, както е посочено в член 14, параграф 1, букви г) и д), компетентният орган предоставя на бенефициера предварително изготвения формуляр и съответния графичен материал, посочени в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, посредством базиран на ГИС интерфейс, който позволява обработването на пространствените и буквено-цифровите данни за декларираните площи (наричан по-долу „формуляр на геопространствено заявление за помощ“).
2. Параграф 1 се прилага, както следва:
а)
считано от референтната 2016 година - за брой бенефициери, отговарящ на броя, необходим за покриване на най-малко 25 % от общата установена площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ през предходната година;
б)
считано от референтната 2017 година - за брой бенефициери, отговарящ на броя, необходим за покриване на най-малко 75 % от общата установена площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ през предходната година;
в)
считано от референтната 2018 година - за всички бенефициери.
3. Когато бенефициерът не е в състояние да подаде заявлението за помощ и/или искането за плащане посредством формуляра на геопространствено заявление за помощ, компетентният орган предоставя на бенефициера:
а)
необходимата техническа помощ; или
б)
предварително изготвените формуляри и съответния графичен материал на хартия. В този случай компетентният орган прехвърля получената от бенефициера информация във формуляра на геопространственото заявление за помощ.
4. В предварително изготвените формуляри, предоставяни на бенефициера, се посочват максимално допустимата площ за всеки референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 2, букви а) и б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и установената площ през предходната година за всеки земеделски парцел, за целите на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ и/или свързаната с площ мярка за развитие на селските райони.
В графичния материал, предоставян на бенефициера в съответствие с член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се посочват границите и уникалната идентификация на референтните парцели, посочени в член 5, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, и установените граници на земеделските парцели през предходната година, за да може бенефициерът правилно да указва размера и местоположението на всеки земеделски парцел. Считано от референтната 2016 година нататък, в графичния материал се посочват също видът, размерът и местоположението на екологично насочените площи, установени през предходната година.
5. Бенефициерът еднозначно идентифицира и декларира площта на всеки земеделски парцел и, където е необходимо, вида, размера и местоположението на екологично насочените площи. По отношение на плащането за екологизиране бенефициерът посочва също така ползването на декларираните земеделски парцели.
За тази цел бенефициерът може да потвърди вече предоставената в предварително изготвения формуляр информация. Когато обаче информацията относно площта, местоположението или границата на земеделския парцел или, където е приложимо, размера и местоположението на екологично насочените площи е неправилна или непълна, бенефициерът нанася корекции или прави промени в предварително изготвения формуляр.
Въз основа на корекциите или допълненията, направени от бенефициерите в предварително изготвения формуляр, компетентният орган преценява дали е необходима актуализация на съответния референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
6. Когато бенефициерът прилага еквивалентни практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 посредством поети ангажименти в съответствие с член 39, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (14) или член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, ангажиментът се посочва в заявлението за помощ с позоваване на съответното искане за плащане.
Когато бенефициерът прилага еквивалентни практики посредством национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, параграфи 4 и 5 от настоящия член се прилагат mutatis mutandis по отношение на предварително изготвения формуляр и декларацията на бенефициера.
За целите на регионалното или колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 и член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и по отношение на частта от задълженията, свързани с екологично насочената площ, които бенефициерите трябва да изпълняват индивидуално, бенефициерите, участващи в такова регионално или колективно изпълнение, еднозначно идентифицират и декларират, за всеки земеделски парцел, вида, размера и местоположението на екологично насочената площ по параграф 5 от настоящия член. В своите заявления за помощ или искания за плащане бенефициерите посочват декларацията за регионално или колективно изпълнение, посочена в член 18 от настоящия регламент.
7. По отношение на площите, които се използват за производство на коноп в съответствие с член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, единното заявление съдържа:
а)
цялата информация, необходима за идентификацията на парцелите, засети с коноп, с отбелязване на използваните сортове семена;
б)
информация за използваните количества семена (кг на хектар);
в)
официалните етикети, използвани на опаковката на семената в съответствие с Директива 2002/57/ЕО на Съвета (15), и по-специално член 12 от нея, или всеки друг документ, признат за равностоен от държавата членка.
Чрез дерогация от първа алинея, буква в), когато сеитбата се извършва след крайния срок за подаване на единното заявление, етикетите се представят най-късно до 30 юни. Когато етикетите трябва да бъдат представени и пред други национални органи, държавите членки могат да предвидят тези етикети да бъдат върнати на бенефициера, след като са били представени в съответствие с посочената буква. Върнатите етикети се отбелязват като използвани за заявление.
8. По отношение на специалното плащане за култура за памук, предвидено в дял IV, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, единното заявление съдържа:
а)
името на използвания сорт семена на памук;
б)
ако е целесъобразно, името и адреса на одобрената междубраншова организация, на която бенефициерът е член.
9. Площи, които не се използват за целите на схемите за помощ, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕС) № 1307/2013, нито за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в Регламент (ЕС) № 1308/2013, се декларират в една или повече графи „други видове ползване“.
Член 18
Декларация за регионално или колективно изпълнение
За всяко регионално или колективно изпълнение съгласно член 46, параграф 5 или 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се подава декларация за регионално или колективно изпълнение в допълнение към заявлението за помощ или искането за плащане на всеки участващ бенефициер.
Декларацията съдържа цялата необходима допълнителна информация за проверка на спазването на задълженията във връзка с регионалното или колективно изпълнение съгласно член 46, параграф 5 или 6 от същия регламент, по-специално:
а)
уникалната идентификация на всеки участващ бенефициер;
б)
минималния процент, който всеки участващ бенефициер трябва да изпълни индивидуално, както е посочено в член 46, параграф 6, втора алинея от същия регламент;
в)
общата площ на прилежащите структури на съседни екологично насочени площи, посочени в член 46, параграф 5 от същия регламент, или на общата екологично насочена площ, посочена в член 46, параграф 6 от същия регламент, по отношение на която задълженията се изпълняват колективно;
г)
предварително изготвения графичен материал, в който се указват границите и уникалната идентификация на референтните парцели, които следва да се използват за еднозначна идентификация на прилежащите структури на съседни екологично насочени площи или на общата екологично насочена площ и за указване на техните граници.
В случай на регионално изпълнение, ако подробният план, предвиден в член 46, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, съдържа цялата информация, посочена във втора алинея от настоящия член, посочената в първа алинея декларация може да се замени с препратка към плана.
В случай на колективно изпълнение посочената в първа алинея декларация се допълва с писменото споразумение, предвидено в член 47, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
Член 19
Заявления във връзка с участието в схемата за дребни земеделски стопани и оттеглянето от нея
1. В заявленията, които се подават през 2015 година за участие в схемата за дребни земеделски стопани, посочена в член 62, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се съдържа препратка към единното заявление, подадено за референтната 2015 година от същия бенефициер, и, където е приложимо, декларация от бенефициера, че е запознат със специалните условия на схемата за дребни земеделски стопани, предвидени в член 64 от посочения регламент.
Държавите членки могат да решат, че заявлението, посочено в първа алинея, следва да бъде подадено заедно с или като част от единното заявление.
2. Считано от референтната 2016 година, държавите членки осигуряват прилагането на опростената процедура за кандидатстване, посочена в член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
3. Предварително изготвените формуляри, които следва да се използват при процедурата за кандидатстване, посочена в параграф 2, се изготвят въз основа на информацията, предоставена с единното заявление за референтната 2015 година, и съдържат по-специално:
а)
цялата допълнителна информация, необходима за установяване на съответствие с член 64 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и, където е уместно, цялата информация, необходима, за да се потвърди, че бенефициерът продължава да отговаря на условията на член 9 от посочения регламент;
б)
декларация от бенефициера, че е запознат със специалните условия на схемата за дребни земеделски стопани, предвидени в член 64 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато държавите членки изберат начина на плащане, посочен в член 63, параграф 2, първа алинея, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, без да прилагат трета алинея от него, чрез дерогация от първа алинея от настоящия параграф предварително изготвените формуляри се предоставят съгласно раздел 1 на настоящата глава.
4. Бенефициерите, които решат да се оттеглят от схемата за дребни земеделски стопани по отношение на година, следваща 2015 година, в съответствие с член 62, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013 или член 62, параграф 2 от същия регламент, информират компетентния орган за своето оттегляне в съответствие с установените от държавите членки условия.
Раздел 3
Други заявления
Член 20
Специални разпоредби във връзка със заявленията за помощ
Бенефициер, който не кандидатства за помощ по някоя от схемите за помощи, свързани с площ, но кандидатства за помощ по друга схема, включена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, или за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, ако има земеделска площ на свое разположение, декларира тези площи в своя формуляр на заявление за помощ в съответствие с член 17 от настоящия регламент.
Бенефициер, който подлежи само на задълженията за кръстосано съответствие съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, декларира в своя формуляр на заявление за помощ площите, които са на негово разположение, за всяка календарна година, за която се отнасят тези задължения.
Въпреки това държавите членки могат да освобождават бенефициерите от задълженията, предвидени в първа и втора алинея, когато съответната информация е предоставена на компетентните органи в рамките на други системи за администриране и контрол, гарантиращи съвместимост с интегрираната система в съответствие с член 61 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 21
Изисквания във връзка със заявленията за помощ за добитък и с исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
1. В заявлението за помощ за добитък, посочено в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 15 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, или в искането за плащане в рамките на мерките за подпомагане за животни, посочени в член 2, параграф 1, втора алинея, точка 14 от същия регламент, се съдържа цялата информация, необходима за установяване на допустимостта за помощта и/или подпомагането, по-специално:
а)
самоличността на бенефициера;
б)
препратка към единното заявление, ако то вече е подадено;
в)
броя животни от всеки вид, по отношение на които се подава заявление за помощ за добитък или искане за плащане, а за едрия рогат добитък - идентификационния код на животните;
г)
когато е приложимо - ангажимент от страна на бенефициера да задържи в стопанството си посочените в буква в) животни през определен от държавата членка период, както и информация за мястото или местата, където ще бъдат държани животните, включително въпросния период;
д)
когато е необходимо - всички удостоверителни документи, изисквани, за да се установи допустимостта за съответната схема или мярка;
е)
декларация от бенефициера, че е запознат с условията на въпросната помощ и/или подпомагане.
2. Всеки животновъд има право да получи от компетентния орган без ограничение, на разумни интервали и без излишно забавяне, информация за данните, отнасящи се до него и животните му, съдържаща се в компютърната база данни за животни. При представяне на заявлението за помощ за добитък или искането за плащане бенефициерът декларира, че тези данни са верни и пълни или поправя неверните данни или допълва липсващите данни.
3. Държавите членки могат да вземат решение, че не е необходимо някои от данните, посочени в параграф 1, да бъдат включени в заявлението за помощ за добитък или в искането за плащане, когато те вече са били съобщени на компетентните органи.
4. Държавите членки могат да въведат процедури, с които данните, съдържащи се в компютърната база данни за животни, могат да бъдат използвани за целите на заявлението за помощ за добитък или искането за плащане, при условие че компютърната база данни за животни предлага, за всяко отделно животно, необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответните схеми за помощ или мерки за подпомагане.
Процедурите, посочени в първа алинея, могат да се състоят от система, според която даден бенефициер може да кандидатства за помощ и/или подпомагане за всички животни, които към дадена дата или през даден период, определени от държавата членка, отговарят на изискванията за получаване на помощ и/или подпомагане въз основа на данните, съдържащи се в компютърната база данни за животни.
В този случай държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че:
а)
в съответствие с разпоредбите, приложими за въпросната схема за помощ и/или мярка за подпомагане, посочените във втора алинея дата или период са ясно определени и известни на бенефициера;
б)
бенефициерът е наясно, че всички потенциално допустими животни, за които се констатира, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на животни, се считат за животни, във връзка с които е констатирано неспазване, както е посочено в член 31 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
5. Държавите членки могат да предвидят, че някои от данните, посочени в параграф 1, могат или трябва да бъдат изпратени чрез одобрен от тях орган или органи. Въпреки това бенефициерът продължава да носи отговорност за предадените данни.
Раздел 4
Специални разпоредби във връзка с правата на плащане
Член 22
Предоставяне на права на плащане или увеличаване на стойността им
1. Заявленията за предоставяне на права на плащане или увеличаване на стойността на правата на плащане съгласно схемата за основно плащане в съответствие с член 20, член 24, член 30, с изключение на параграф 7, буква д), и член 39 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се подават до дата, която се определя от държавите членки. Определената дата е не по-късна от 15 май на съответната календарна година.
Въпреки това Естония, Латвия, Литва, Финландия и Швеция могат да определят по-късна дата, която е не по-късна от 15 юни на съответната календарна година.
2. Държавите членки могат да вземат решение заявлението за предоставяне на права на плащане да се подава едновременно със заявлението за помощ по схемата за основно плащане.
Член 23
Възстановяване на неправомерно предоставени права на плащане
1. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че броят на предоставените права на плащане е твърде висок, броят на предоставените права на плащане в превишение се връща в националния резерв или в регионалните резерви, посочени в член 30 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато грешката, посочена в първа алинея, е допусната от компетентния орган или от друг орган и ако грешката не е била очевидна за бенефициера, стойността на останалите права на плащане, предоставени на този бенефициер, съответно се коригира.
Когато бенефициерът, засегнат от предоставянето на прекалено голям брой права на плащане, междувременно е прехвърлил правата на плащане на други бенефициери, приобретателите на правата на плащане също са обвързани със задължението, предвидено в първа алинея, пропорционално на броя на правата на плащане, които са им били прехвърлени, ако бенефициерът, на когото са били първоначално предоставени правата на плащане, не разполага с достатъчен брой права на плащане, за да покрие броя на неправомерно предоставените права на плащане.
2. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че плащанията, получени от даден бенефициер за 2014 година, посочени в член 26, параграф 2, първа алинея от същия регламент, или стойността на правата на плащане, които даден бенефициер притежава към датата на подаване на заявлението си за 2014 година, посочена в член 26, параграф 3, първа алинея от същия регламент, или единичната стойност на правата на плащане, посочена в член 26, параграф 5 от същия регламент, или увеличението на единичната стойност на правата на плащане, предвидено в член 30, параграф 10 от същия регламент, или общата стойност на помощта, получена от даден бенефициер за календарната година, предхождаща въвеждането на схемата за основно плащане, посочена в член 40, параграф 3, първа алинея от същия регламент, са били прекалено високи, стойността на тези права на плащане, основаваща се на погрешната база за съответния бенефициер, се коригира по съответния начин.
Посочената корекция се извършва и по отношение на правата на плащане, които междувременно са били прехвърлени на други бенефициери.
Стойността на намалението се връща в националния резерв или в регионалните резерви, посочени в член 30 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
3. Когато след предоставянето на права на плащане на бенефициери в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013 се установи, че по отношение на един и същи бенефициер са настъпили едновременно посочената в параграф 1 ситуация и посочената в параграф 2 ситуация, корекцията на стойността на всички права на плащане, посочена в параграф 2, се извършва преди връщането на неправомерно предоставените права на плащане в националния резерв или в регионалните резерви в съответствие с параграф 1.
4. Корекциите на броя и/или стойността на правата на плащане, предвидени в настоящия член, не следва да водят до системно преизчисляване на оставащите права на плащане.
5. Държавите членки могат да решат да не изискват възстановяване на неправомерно предоставени права на плащане, когато общата стойност на тези права на плащане съгласно електронния регистър за идентификация и регистрация на правата на плащане към момента на проверките с оглед извършване на предвидените в настоящия член корекции, е 50 EUR или по-малко за всяка от годините, през които се прилага схемата за основно плащане в съответствие с Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Неправомерно изплатените суми по отношение на референтните години, предхождащи корекциите, се възстановяват в съответствие с член 7 от настоящия регламент. При определянето на такива неправомерни суми се взема предвид отражението на предвидените в настоящия член корекции върху броя и, според случая, върху стойността на правата на плащане за всички въпросни години.
ДЯЛ III
ПРОВЕРКИ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 24
Общи принципи
1. Административните проверки и проверките на място, предвидени в настоящия регламент, се извършват по такъв начин, че да гарантират ефективна проверка на:
а)
точността и пълнотата на информацията в заявлението за помощ, заявлението за подпомагане, искането за плащане или друга декларация;
б)
спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения по отношение на въпросната схема за помощ и/или мярка за подпомагане, условията, при които се предоставя помощ и/или подпомагане или освобождаване от задължения;
в)
изискванията и стандартите, отнасящи се до кръстосаното съответствие.
2. Държавите членки гарантират, че спазването на всички приложими условия, установени от правото на Съюза или предвидени в съответното национално право и в документи, съдържащи разпоредби за прилагане, или от програмата за развитие на селските райони, може да се контролира съгласно набор от проверими показатели, който се определя от държавите членки.
3. Резултатите от административните проверки и проверките на място се оценяват, за да се установи дали някои констатирани проблеми могат по принцип да породят риск за други подобни операции, бенефициери или други органи. При оценката се установяват също така причините за подобно положение, евентуалният допълнителен преглед, който може да се наложи, и необходимите коригиращи и превантивни действия.
4. Компетентният орган извършва физически проверки на терен в случаите, когато фотоинтерпретирането на ортогоналните изображения (сателитни или въздушни) не дава резултати, позволяващи по удовлетворителен за компетентния орган начин да се направят категорични заключения относно допустимостта или правилния размер на площта, която е обект на административните проверки или проверките на място.
5. Настоящата глава се прилага по отношение на всички проверки, извършвани съгласно настоящия регламент, и без да се засягат специалните правила, предвидени в дялове IV и V. Параграф 3 обаче не се прилага по отношение на дял V.
Член 25
Обявяване на проверките на място
Проверките на място може да се обявяват, при условие че това не е в разрез с тяхната цел или ефективност. Обявяването е строго ограничено до минималния необходим период от време и не надвишава 14 дни.
Въпреки това при проверки на място, свързани със заявления за помощ за добитък или искания за плащане по мерки за подпомагане за животни, обявяването не надвишава 48 часа, освен в надлежно обосновани случаи. Освен това когато законодателството, приложимо по отношение на актовете и стандартите, свързани с кръстосаното съответствие, изисква проверката на място да не се обявява, тези правила се прилагат и при проверки на място, свързани с кръстосаното съответствие.
Член 26
График на проверките на място
1. Където е целесъобразно, проверките на място, предвидени в настоящия регламент, се извършват едновременно с всички други проверки, предвидени в правото на Съюза.
2. За целите на мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система, проверките на място се разпределят в рамките на годината въз основа на анализ на рисковете, свързани с различните ангажименти по всяка мярка.
3. С проверките на място се проверява спазването на всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения по схемите за помощ или мерките за подпомагане, за които е избран даден бенефициер в съответствие с член 34.
Продължителността на проверките на място е строго ограничена до минималния необходим период от време.
4. Когато някои критерии за допустимост, ангажименти и други задължения могат да бъдат проверени единствено през конкретен период от време, проверките на място може да изискват допълнителни посещения на по-късна дата. В такъв случай проверките на място се координират по такъв начин, че броят и продължителността на такива посещения при един бенефициер да са ограничени до необходимия минимум. Когато е целесъобразно, такива посещения могат да се извършват и чрез дистанционно наблюдение в съответствие с член 40.
Когато са необходими допълнителни посещения във връзка със земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка, декларирани като екологично насочена площ, тези допълнителни посещения се извършват в 50 % от случаите при един и същ бенефициер, избран въз основа на риска, а в оставащите 50 % от случаите - при различни допълнително избрани бенефициери. Различните допълнителни бенефициери се избират на случаен принцип от всички бенефициери, имащи земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка, декларирани като екологично насочена площ, като тези посещения могат да се ограничат до площите, декларирани като земя, оставена под угар, синори, буферни ивици, ивици хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по краищата на гори, междинни култури и/или зелена покривка.
Когато са необходими допълнителни посещения, член 25 се прилага по отношение на всяко допълнително посещение.
Член 27
Взаимно уведомяване за резултатите от проверките
Когато е приложимо, при административните проверки и проверките на място на допустимостта се вземат под внимание предполагаемите случаи на неспазване, докладвани от други служби, органи или организации.
Държавите членки гарантират, че за всички съответни констатации, направени в рамките на проверките за спазване на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по отношение на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или подпомагането съгласно мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система, се изпращат взаимни уведомления на съответния компетентен орган, отговарящ за предоставяне на съответното плащане. Държавите членки също така гарантират, че публичните или частните органи за сертифициране, посочени в член 38 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, уведомяват компетентния орган, отговарящ за отпускане на плащането за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда, за всяка констатация, имаща отношение към коректното отпускане на това плащане на бенефициери, които са избрали да изпълняват задълженията си в рамките на еквивалентността чрез сертифициране.
Когато административните проверки или проверките на място във връзка с мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система обхващат еквивалентни практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за резултатите от тези проверки се изпращат взаимни уведомления с цел предприемане на последващи действия по отношение на предоставяне на плащането за земеделските практики, които са благоприятни за климата и околната среда.
ГЛАВА II
Административни проверки в рамките на интегрираната система
Член 28
Административни проверки
1. Административните проверки, посочени в член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, включително кръстосаните проверки, позволяват установяването на случаи на неспазване, по-специално автоматичното откриване чрез компютърни средства. Проверките обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат контролирани с административни проверки. Те гарантират, че:
а)
са изпълнени критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по схемата за помощ или мярката за подпомагане;
б)
няма двойно финансиране чрез други схеми на Съюза;
в)
заявлението за помощ или искането за плащане е пълно и е подадено в съответния срок и, когато е приложимо, че са представени удостоверителни документи и те доказват допустимостта;
г)
е налице спазване на дългосрочните ангажименти, когато е приложимо.
2. По отношение на схемите за помощ за животни и мерките за подпомагане за животни държавите членки могат, когато е целесъобразно, да използват доказателствен материал от други служби, органи или организации, с цел проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, при условие че тези служби, органи или организации работят по стандарт, който е достатъчен, за да се контролира спазването.
Член 29
Кръстосани проверки
1. Когато е целесъобразно, административните проверки включват кръстосани проверки:
а)
на декларирани права на плащане и съответно на декларирани земеделски парцели, за да се избегне многократно отпускане на една и съща помощ или подпомагане по отношение на една и съща календарна или референтна година и да се предотврати всяко неправомерно кумулиране на помощ, отпусната съгласно свързаните с площ схеми за помощ, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013 и приложение VI към Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета (16), и съгласно мерките за подпомагане за площ по смисъла на член 2, втора алинея, точка 21 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014;
б)
на правата на плащане, за да се провери наличието им и допустимостта за помощ;
в)
между земеделските парцели, декларирани в единното заявление и/или искането за плащане, и информацията, съдържаща се в системата за идентификация на земеделските парцели за всеки референтен парцел в съответствие с член 5, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, за да се провери допустимостта за схемата за директно плащане и/или мярката за развитие на селските райони на площите като такива;
г)
между правата на плащане и установената площ, за да се провери дали на правата съответстват поне равен брой хектари, отговарящи на условията за подпомагане, по смисъла на член 32, параграфи 2-6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
посредством системата за идентификация и регистрация на животни, за да се провери допустимостта за помощта и/или подпомагането и да се избегне неправомерно многократно отпускане на една и съща помощ и/или подпомагане по отношение на една и съща календарна или референтна година;
е)
между декларациите на бенефициера в единното заявление за членство в одобрена междубраншова организация, информацията съгласно член 17, параграф 8 от настоящия регламент и информацията, предадена от съответните одобрени междубраншови организации, за да се провери допустимостта за увеличението на помощта, предвидено в член 60, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
ж)
с цел да се проверява спазването на критериите за одобрение на междубраншовите организации и списъка с техните членове най-малко веднъж на 5 години.
За целите на първа алинея, буква в), когато интегрираната система предвижда формуляри на геопространствено заявление за помощ, кръстосаните проверки се извършват като пространствено засичане на декларираната цифровизирана площ със системата за идентификация на земеделските парцели. Освен това се извършват кръстосани проверки с цел предотвратяване на двойно заявяване на една и съща площ.
2. Данните за наличието на неспазване, получени в резултат на кръстосани проверки, се проследяват чрез други подходящи административни процедури и, при необходимост, чрез проверка на място.
3. Когато референтен парцел е обект на заявление за помощ и/или искане за плащане от двама или повече бенефициери по една и съща схема за помощ или мярка за подпомагане и когато декларираните земеделски парцели се припокриват пространствено или общата декларирана площ превишава максималната допустима площ, установена в съответствие с член 5, параграф 2, букви а) и б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, и разликата попада в рамките на допустимото отклонение при измерване съгласно член 38 от настоящия регламент по отношение на този референтен парцел, държавите членки могат да предвидят пропорционално намаление на съответните площи, освен ако бенефициерът не покаже, че някои от съответните други бенефициери са декларирали по-големи площи в негов ущърб.
ГЛАВА III
Проверки на място в рамките на интегрираната система
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 30
Брой проверки по отношение на схемите за помощи, свързани с площ, различни от плащането за земеделски практики, които са благоприятни за климата и околната среда
По отношение на схемите за помощи, свързани с площ, различни от плащането за земеделски практики, които са благоприятни за климата и околната среда в съответствие с дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 (наричано по-долу „плащане за екологизиране“), контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне:
а)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Държавите членки гарантират, че контролната извадка съдържа най-малко 5 % от всички бенефициери, деклариращи основно земеделски площи, които са площи, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша, в съответствие с член 10, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
б)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за преразпределителното плащане в съответствие с дял III, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането за райони с природни ограничения в съответствие с дял III, глава 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането за млади земеделски стопани в съответствие с дял III, глава 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащанията, свързани с площ, по доброволното обвързано с производството подпомагане в съответствие с дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането по схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ж)
30 % от декларираните площи за производство на коноп в съответствие с член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
з)
5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за специалното плащане за култура за памук в съответствие с дял IV, глава 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 31
Брой проверки по отношение на плащането за екологизиране
1. По отношение на плащането за екологизиране контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне:
а)
5 % от всички бенефициери, от които се изисква спазване на земеделските практики, благоприятни за климата и околната среда (наричани по-долу „практики за екологизиране“), и които не са част от контролните съвкупности, посочени в букви б) и в) (наричани по-долу „контролна съвкупност за екологизиране“); същевременно тази извадка обхваща най-малко 5 % от всички бенефициери, притежаващи райони с постоянно затревени площи, които са екологично чувствителни, в зоните, обхванати от Директива 92/43/ЕИО на Съвета (17) или Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) и екологично чувствителните зони, посочени в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
3 % от:
i)
всички бенефициери, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45 от същия регламент;
ii)
или - през годините, през които член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 не се прилага в дадена държава членка - бенефициерите, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45, параграф 1 от същия регламент;
в)
5 % от всички бенефициери, които са длъжни да спазват практиките за екологизиране и които използват национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики, посочени в член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
5 % от всички бенефициери, участващи в регионално изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
д)
5 % от колективното изпълнение в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
100 % от прилежащите структури от съседни екологично насочени площи, посочени в член 46, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
ж)
100 % от всички бенефициери със задължение за обратно преобразуване на земя в постоянно затревена площ съгласно член 42 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
з)
20 % от всички бенефициери със задължение за обратно преобразуване на земя в постоянно затревена площ съгласно член 44, параграфи 2 и 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
2. Бенефициерите, които спазват практиките за екологизиране посредством еквивалентни практики в съответствие с член 43, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 или които участват в схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с член 61 от същия регламент, или които по отношение на цялото си стопанство отговарят на изискванията, посочени в член 29, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (19) относно биологичното земеделие, не са част от контролната извадка и не се вземат предвид при изчисляване на броя на проверките, определен в настоящия член.
3. Когато екологично насочените площи не са идентифицирани в системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, посоченият в параграф 1, букви а) и в)-д) брой проверки се допълва с 5 % от всички бенефициери от съответната контролна извадка, от които се изисква да имат екологично насочена площ в земеделската площ в съответствие с членове 43 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Първа алинея не се прилага обаче, когато системата за администриране и контрол гарантира, че всички декларирани екологично насочени площи са идентифицирани и, когато е приложимо, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели в съответствие с член 5, параграф 2, буква в) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 преди плащането.
Член 32
Брой проверки по отношение на мерките за развитие на селските райони
1. Контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща поне 5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за мерките за развитие на селските райони. По отношение на мерките, предвидени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, броят проверки в размер на 5 % трябва да бъде постигнат на равнището на отделната мярка.
Посочената контролна извадка също така представлява най-малко 5 % от бенефициерите по член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, които включват еквивалентни практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Чрез дерогация от параграф 1, в случай на групи лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, всеки отделен член на такава група може да се счита за бенефициер за целите на изчисляване на броя проверки, определен в параграф 1.
3. По отношение на бенефициерите на многогодишно подпомагане, предоставяно съгласно член 21, параграф 1, буква а) и членове 28, 29 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 или съгласно член 36, буква а), подточки iv) и v) и член 36, буква б), подточки i), iii) и v) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 и включващо плащания с продължителност над пет години, държавите членки могат да решат, след петата година на плащане, да проверяват най-малко 2,5 % от тези бенефициери.
Първа алинея се прилага по отношение на подпомагането, предоставяно съгласно член 28, параграф 6, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, след петата година на плащане за съответния ангажимент.
4. Бенефициерите, които се проверяват съгласно параграф 3, не се вземат предвид за целите на параграф 1.
Член 33
Брой проверки по отношение на схемите за помощ за животни
1. По отношение на схемите за помощ за животни контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща, за всяка от схемите за помощ, поне 5 % от всички бенефициери, кандидатстващи за съответната схема за помощ.
Когато обаче компютърната база данни за животни не предлага необходимото ниво на сигурност и на прилагане, което се изисква за правилното управление на съответната схема за помощ, процентът се увеличава на 10 % за съответната схема за помощ.
Подбраната контролна извадка обхваща, за всяка отделна схема за помощ, поне 5 % от всички животни, за които се кандидатства за помощ.
2. Където е приложимо, контролната извадка за ежегодно извършваните проверки на място обхваща 10 % от другите служби, органи или организации, които предоставят доказателствен материал с цел проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения, посочени в член 28, параграф 2.
Член 34
Подбор на контролната извадка
1. Заявления или заявители, за които е установено, че не са допустими или не отговарят на условията за плащане към момента на подаване на заявлението или след административните проверки, не се включват в контролната съвкупност.
2. За целите на членове 30 и 31 подборът на извадката се извършва, както следва:
а)
между 1 и 1,25 % от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, се избират на случаен принцип от всички бенефициери, кандидатстващи по тези схеми;
б)
между 1 и 1,25 % от контролната съвкупност за екологизиране се избират на случаен принцип от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква а). Когато е необходимо да се достигне този процент, се избират допълнителни бенефициери на случаен принцип от контролната съвкупност за екологизиране;
в)
оставащият брой бенефициери в контролната извадка, посочена в член 31, параграф 1, буква а), се подбира въз основа на анализ на риска;
г)
всички бенефициери, избрани в съответствие с букви а)-в) от настоящата алинея, могат да се считат за част от контролните извадки, предвидени в член 30, букви б)-д), ж) и з). Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, се избират на случаен принцип допълнителни бенефициери от съответните им контролни съвкупности;
д)
всички бенефициери, избрани в съответствие с букви а)-г) от настоящата алинея, могат да се считат за част от контролната извадка, предвидена в член 30, буква а). Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, на случаен принцип се избират допълнителни бенефициери от всички бенефициери, кандидатстващи по схемата за основно плащане или по схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
е)
минималният брой бенефициери, посочен в член 30, буква е), се избира на случаен принцип от всички бенефициери, кандидатстващи за плащането по схемата за дребни земеделски стопани в съответствие с дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
ж)
минималният брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, буква б), се избира въз основа на анализ на риска от всички бенефициери, отговарящи на условията за плащането за екологизиране, които са освободени от задълженията за диверсификация на културите и задълженията във връзка с екологично насочените площи поради недостигане на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за които не се отнасят задълженията, посочени в член 45 от същия регламент;
з)
между 20 % и 25 % от минималния брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, букви в), г) и з), се избират на случаен принцип от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква б) от настоящата алинея. Когато е необходимо да се достигне този процент, на случаен принцип се избират допълнителни бенефициери от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква а) от настоящата алинея. Останалият брой бенефициери, посочен в член 31, параграф 1, букви в), г) и з), се избира въз основа на анализ на риска от всички бенефициери, избрани в съответствие с буква в) от настоящата алинея. Когато е необходимо да се спази минималният брой проверки, въз основа на анализ на риска се избират допълнителни бенефициери от съответните им контролни съвкупности;
и)
между 20 % и 25 % от минималния брой колективни изпълнения, посочен в член 31, параграф 1, буква д), се избират на случаен принцип от всички колективни изпълнения в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Оставащият брой колективни изпълнения, посочен в член 31, параграф 1, буква д), се избира въз основа на анализ на риска.
Проверката на място по отношение на допълнителните бенефициери, избрани в съответствие с букви г), д) и з), както и бенефициерите, избрани в съответствие с букви е) и ж), може да бъде ограничена до схемата за помощ, за която са избрани бенефициерите, ако минималният брой проверки по другите схеми за помощ, за които са кандидатствали, вече е изпълнен.
Проверката на място по отношение на допълнителните бенефициери, избрани в съответствие с член 31, параграф 3 и в съответствие с първа алинея, буква з) от настоящия параграф, както и бенефициерите, избрани в съответствие с първа алинея, буква и) от настоящия параграф, може да бъде ограничена до практиките за екологизиране, за които са избрани бенефициерите, ако минималният брой проверки по другите схеми за помощ и практиките за екологизиране, които бенефициерите са длъжни да спазват, вече е изпълнен.
За целите на член 31 държавите членки гарантират представителност на контролната извадка по отношение на различните практики.
3. За целите на членове 32 и 33 първо се избират на случаен принцип между 20 % и 25 % от минималния брой бенефициери, подлежащи на проверки на място. Оставащият брой бенефициери, подлежащи на проверки на място, се избира въз основа на анализ на риска.
За целите на член 32 държавите членки могат, в резултат на анализа на риска, да изберат конкретни мерки за развитие на селските райони, отнасящи се до бенефициерите.
4. Ако броят на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, надвишава минималния брой на бенефициерите, посочени в членове 30-33, процентът на избраните на случаен принцип бенефициери в допълнителната извадка не трябва да надвишава 25 %.
5. Ефективността на анализа на риска се оценява и актуализира годишно, както следва:
а)
чрез определяне на релевантността на всеки рисков фактор;
б)
чрез сравняване на резултатите по отношение на разликата между декларираната площ и установената площ в основаната на риска и подбрана на случаен принцип извадка, посочена в параграф 2, първа алинея; или чрез сравняване на резултатите по отношение на разликата между декларираните животни и установените животни в основаната на риска и подбрана на случаен принцип извадка, посочена в параграф 2, първа алинея;
в)
чрез отчитане на конкретната ситуация и, където е приложимо, изменението на релевантността на рисковите фактори в държавата членка;
г)
чрез отчитане на естеството на неспазването, което води до увеличаване на броя на проверките в съответствие с член 35.
6. Компетентният орган води архив с причините за избора на всеки бенефициер за проверка на място. Преди започване на проверка на място, провеждащият я инспектор съответно бива информиран относно тези причини.
7. Когато е целесъобразно, може да бъде извършен частичен подбор на контролната извадка преди крайния срок, посочен в член 13, въз основа на наличната информация. Тази предварителна извадка се попълва, след като са налице всички съответни заявления за помощ или искания за плащане.
Член 35
Увеличаване на броя на проверките
Когато при проверките на място се констатира значително неспазване в контекста на дадена схема за помощ или мярка за подпомагане или в регион или част от регион, компетентният орган увеличава съответно процента на бенефициерите, които да бъдат проверявани на място през следващата година.
Член 36
Намаляване на броя на проверките
1. Броят проверки, предвиден в настоящата глава, може да се намалява само по отношение на схемите за помощ или мерките за подпомагане, посочени в настоящия член.
2. Чрез дерогация от член 30, букви а), б) и е), държавите членки могат да решат, по отношение на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ, преразпределителното плащане и схемата за дребни земеделски стопани, да намалят на 3 % минималното ниво на проверките на място, извършвани ежегодно за всяка отделна схема.
Първа алинея се прилага само ако е въведена система за пространствено засичане на всички заявления за помощ със системата за идентификация на земеделските парцели в съответствие с член 17, параграф 2 и ако се извършват кръстосани проверки на всички заявления за помощ с цел да се предотврати двойно заявяване на една и съща площ през годината, предхождаща прилагането на посочената алинея.
По отношение на референтните 2015 и 2016 година процентът на грешките в случайната извадка, проверена на място, не трябва да надвишава 2 % през предходните две финансови години. Този процент на грешки се удостоверява от държавата членка съгласно методологията, изготвена на равнището на Съюза.
3. Чрез дерогация от член 30, букви а), б) и е), държавите членки могат да решат, по отношение на схемата за основно плащане, схемата за единно плащане на площ, преразпределителното плащане и схемата за дребни земеделски стопани, да намалят контролната извадка до извадката, подбрана в съответствие с член 34, параграф 2, първа алинея, буква а), ако са извършени проверки въз основа на ортогоналните изображения, използвани за актуализацията на системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Първа алинея се прилага само ако държавите членки системно актуализират системата за идентификация на земеделските парцели и проверяват всички бенефициери на цялата площ, попадаща в обхвата на посочената система, в рамките на максимум три години, като покриват годишно най-малко 25 % от допустимите хектари, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели. Минималният процент на годишно покритие обаче не се прилага за държавите членки с по-малко от 150 000 допустими хектара, регистрирани в системата за идентификация на земеделските парцели.
Преди да приложат първа алинея, държавите членки трябва да са извършили пълна актуализация на съответната система за идентификация на земеделските парцели в рамките на предходните три години.
Ортогоналните изображения, използвани за актуализацията, не трябва да бъдат по-стари от 15 месеца към датата на използването им за целите на актуализация на системата за идентификация на земеделските парцели.
Качеството на системата за идентификация на земеделските парцели, оценено в съответствие с член 6 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 през двете години, предхождащи прилагането на първа алинея, трябва да бъде достатъчно, за да гарантира ефективна проверка на условията, при които се отпуска помощта.
Решението, посочено в първа алинея, може да се вземе на национално или на регионално равнище. За целите на настоящата алинея, даден регион се състои от цялата площ, обхваната от една или повече автономни системи за идентификация на земеделски парцели.
Параграф 2, трета алинея се прилага mutatis mutandis.
4. Чрез дерогация от член 32, параграф 1, държавите членки могат да решат да намалят минималното ниво на проверките на място, извършвани всяка календарна година, на 3 % от бенефициерите, кандидатстващи за мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
Първа алинея обаче не се прилага по отношение на бенефициери, които включват еквивалентните практики, посочени в член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
5. Параграфи 2, 3 и 4 се прилагат само ако са изпълнени общите условия за намаляване на минималното ниво на проверките на място, определено от Комисията в съответствие с член 62, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Когато някое от посочените условия или условията, определени в параграфи 2 или 3 от настоящия член, вече не са изпълнени, държавите членки незабавно отменят решението си за намаляване на минималното ниво на проверките на място и прилагат, считано от следващата референтна година, минималното ниво на проверки на място, предвидено в член 30, букви а), б) и е) и/или член 32, по отношение на съответните схеми за помощ или мерки за подпомагане.
6. Чрез дерогация от член 30, буква ж), когато държава членка въведе система за предварително одобрение на отглеждането на коноп, минималното ниво на проверките може да бъде намалено на 20 % от декларираните площи за производство на коноп, посочени в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
В този случай в годината преди прилагането на намаления брой проверки държавата членка уведомява Комисията за подробните правила и условия, свързани с нейната система за предварително одобрение. Комисията бива уведомена без ненужно забавяне за всяко изменение на тези подробни правила или условия.
Раздел 2
Проверки на място във връзка със заявленията за помощ по свързани с площ схеми за помощ и във връзка с исканията за плащане по свързани с площ мерки за подпомагане
Член 37
Елементи на проверките на място
1. Проверките на място обхващат всички земеделски парцели, за които е поискана помощ в рамките на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или за които се иска подпомагане в рамките на мерките за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система.
По отношение на контрола върху мерките за развитие на селските райони, предвиден в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, проверките на място обхващат също и всички неземеделски земи, за които се иска подпомагане.
Компетентният орган преценява, въз основа на резултатите от контрола, дали е необходима актуализация на съответните референтни парцели с оглед на член 5, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
2. Проверките на място обхващат измерването на площта и проверката на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по отношение на площта, декларирана от бенефициера съгласно схемите за помощ и/или мерките за подпомагане, посочени в параграф 1.
По отношение на бенефициерите, кандидатстващи за директни плащания в рамките на схемите, включени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, и чиито земеделски площи са основно площи, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша или обработване, проверката на място обхваща също и проверка на минималните дейности, извършвани на тези площи, както е посочено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
3. Проверките на място във връзка с практиките за екологизиране обхващат всички задължения, които бенефициерът следва да изпълнява. Където е приложимо, спазването на праговете, посочени в членове 44 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за освобождаване от тези практики представлява част от проверките на място. Настоящата алинея се прилага също и за проверките на място, извършвани по отношение на национални или регионални схеми за сертифициране на екологичните практики, посочени в член 43, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Когато проверката на място се отнася до регионално изпълнение в съответствие с член 46, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, тази проверка на място обхваща също и измерването на площта и проверката на задълженията, наложени от държавата членка на бенефициерите или на групите бенефициери.
Когато проверката на място се отнася до колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, тази проверка на място обхваща:
а)
проверката на критериите за непосредствена близост, определени в съответствие с член 47, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014;
б)
измерването на площта и проверката на критериите за прилежащите екологично насочени площи;
в)
допълнителните задължения, наложени от държавата членка на бенефициерите или на групите бенефициери, когато е приложимо;
г)
индивидуалните задължения за екологизиране, които следва да се изпълняват от бенефициера, участващ в колективното изпълнение.
Член 38
Измерване на площта
1. Макар че всички земеделски парцели подлежат на проверки за допустимост, действителното измерване на площта на земеделския парцел в рамките на проверката на място може да бъде ограничено до подбрана на случаен принцип извадка от поне 50 % от земеделските парцели, за които е подадено заявление за помощ и/или искане за плащане по свързаните с площ схеми за помощ и/или мерки за развитие на селските райони. Когато при тази проверка на извадката се установи неспазване, всички земеделски парцели се измерват или заключенията от измерената извадка се екстраполират.
Първа алинея не се прилага по отношение на земеделските парцели, които подлежат на проверка за целите на екологично насочената площ в съответствие с член 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Площта на земеделските парцели се измерва с всички средства с доказана възможност за гарантиране на качество на измерване, което е поне равностойно на изискваното съгласно приложимите технически стандарти, разработени на равнището на Съюза.
3. Компетентният орган може да използва дистанционно наблюдение в съответствие с член 40 и техники на Глобалната навигационна спътникова система (ГНСС), когато е възможно.
4. За всички измервания на площи, извършвани посредством ГНСС и/или ортогонални изображения, се определя буферно допустимо отклонение с една-единствена стойност. За тази цел използваните измервателни уреди се валидират за поне един клас на валидиране на буферното допустимо отклонение под тази единствена стойност. Въпреки това единствената стойност на допустимото отклонение не може да надвишава 1,25 m.
Максималното допустимо отклонение по отношение на всеки земеделски парцел не може да бъде по-голямо от 1,0 ha в абсолютно изражение.
Въпреки това по отношение на мерките, посочени в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 във връзка с горскостопанските площи, държавите членки могат да определят подходящо допустимо отклонение, което в никакъв случай не може да превишава повече от два пъти допустимото отклонение, посочено в първа алинея от настоящия параграф.
5. Общата площ на даден земеделски парцел може да бъде взета предвид при измерването, при условие че е изцяло допустима. В други случаи се взема предвид нетната допустима площ. За тази цел може по целесъобразност да се приложи пропорционалната система, посочена в член 10 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014.
6. За изчисляване на дяловете на различните култури с оглед диверсификация на културите, посочена в член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, при измерването се взема предвид площта, действително заета от дадена култура в съответствие с член 40, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014. На площи със смесени култури се взема предвид общата площ, заета от смесени култури съгласно член 40, параграф 3, първа и втора алинея от посочения регламент или заета от една смесена култура съгласно член 40, параграф 3, трета алинея от същия регламент.
7. Когато член 17, параграф 1, буква б) от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 може да доведе до изкуствено разделяне на площта на съседни земеделски парцели с хомогенна почвена покривка на отделни земеделски парцели, измерването на тази площ на съседните земеделски парцели с хомогенна почвена покривка се комбинира в едно единствено измерване на въпросните земеделски парцели.
8. Когато е необходимо, се извършват две отделни измервания на земеделския парцел за целите на схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ в съответствие с дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и на пространствено различен припокриващ се земеделски парцел за целите на останалите схеми за помощи, свързани с площ, и/или мерките за развитие на селските райони.
Член 39
Проверка на условията за допустимост
1. Допустимостта на земеделските парцели се проверява с всички подходящи средства. Проверката включва и проверка на културите в съответния случай. За тази цел се изискват допълнителни доказателства, когато е необходимо.
2. По отношение на постоянно затревената площ, която е подходяща за паша и е част от установените местни практики, при които тревите и другите тревни фуражи традиционно не са преобладаващи в зоните на паша, коефициентът на намаление съгласно член 32, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 може да се прилага, когато е целесъобразно, към измерената допустима площ в съответствие с член 38 от настоящия регламент. Когато дадена площ се използва съвместно, компетентните органи я разпределят между отделните бенефициери пропорционално на тяхното ползване или право на ползване на площта.
3. Особености на ландшафта, декларирани от бенефициерите като екологично насочени площи, които не са включени в допустимата площ съгласно членове 9 и 10 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се проверяват съгласно същите принципи, които са приложими за допустимата площ.
4. По отношение на контрола върху мерките за развитие на селските райони, когато държавите членки са предвидили, че отделни елементи от проверката на място могат да се извършват въз основа на извадка, тази извадка трябва да гарантира надеждна и представителна степен на контрол. Критериите за подбор на извадката се определят от държавите членки. Ако при проверките въз основа на тази извадка се установи неспазване, големината и обхватът на извадката съответно се увеличават.
Член 40
Проверки с дистанционно наблюдение
Когато държава членка извършва проверки на място чрез дистанционно наблюдение, компетентният орган:
а)
извършва фотоинтерпретация на ортогоналните изображения (сателитни или въздушни) на всички земеделски парцели по всяко заявление за помощ и/или искане за плащане, подлежащо на проверка, с оглед установяване на видовете почвена покривка и, където е необходимо, вида на културите и измерване на площта;
б)
извършва физически проверки на полето на всички земеделски парцели, за които фотоинтерпретацията не дава възможност да се провери точността на декларацията за площите по начин, удовлетворителен за компетентния орган;
в)
извършва всички необходими проверки, които се изискват за проверка на спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения във връзка със земеделските парцели;
г)
предприема алтернативни действия, за да осигури измерването на площи в съответствие с член 38, параграф 1 за всички парцели, които не са обхванати от изображенията.
Член 41
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки и да се направят заключения относно спазването на критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените схеми за помощ или мерки за подпомагане, заявления за помощ или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
проверените земеделски парцели, измерените земеделски парцели, включително, когато е приложимо, резултатите от измерванията за всеки измерен земеделски парцел и използваните измервателни методи;
г)
където е приложимо, резултатите от измерването на неземеделска земя, за която се иска подпомагане по мерките за развитие на селските райони, и използваните измервателни методи;
д)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за проверката и, ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
е)
данни за конкретните мерки за контрол, които трябва да се предприемат във връзка с отделните схеми за помощ или схеми за подпомагане;
ж)
данни за допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат;
з)
данни за всички установени случаи на неспазване, които биха могли да изискват взаимно уведомяване с оглед на други схеми за помощ, мерки за подпомагане и/или кръстосаното съответствие;
и)
данни за всички установени случаи на неспазване, които биха могли да изискват последващи действия през следващите години.
2. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
Когато проверката на място се извършва чрез дистанционно наблюдение в съответствие с член 40, държавите членки могат да решат да не дават на бенефициера възможност да подпише доклада за проверката, ако по време на проверката чрез дистанционно наблюдение не е констатирано неспазване. Ако вследствие на такива проверки бъде констатирано неспазване, възможността за подписване на доклада се предоставя, преди компетентният орган да направи въз основа на констатациите своите заключения относно евентуалните намаления, откази, оттегляния или санкции.
Раздел 3
Проверки на място на заявленията за помощ за добитък и исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
Член 42
Проверки на място
1. С проверките на място се проверява дали са изпълнени всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, като проверките обхващат всички животни, за които са подадени заявления за помощ или искания за плащане по схемите за помощ за животни или свързаните с животни мерки за подпомагане, които подлежат на проверка.
Когато държавата членка е определила период в съответствие с член 21, параграф 1, буква г), поне 50 % от минималния брой проверки на място, предвидени в член 32 или член 33, се разпределят през време на този период за съответната схема за помощ за животни или свързана с животни мярка за подпомагане.
Когато държавата членка използва възможността, предвидена в член 21, параграф 3, животните, които потенциално отговарят на условията по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 17 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, също се проверяват.
Проверките на място включват по-специално проверка дали броят на наличните в стопанството животни, за които са подадени заявления за помощ и/или искания за плащане, и, когато е приложимо, броят на животните, които потенциално отговарят на условията, отговаря на броя животни, вписани в регистрите, и на броя животни, обявени в компютърната база данни за животни.
2. Проверките на място включват също така проверки:
а)
на коректността и съгласуваността на вписванията в регистъра и уведомленията в компютърната база данни за животни въз основа на извадка от удостоверителни документи, като фактури за покупка и продажба, сертификати за клане, ветеринарни сертификати и, ако е необходимо, паспорти на животните или документи за движение, по отношение на животните, за които са подадени заявления за помощ или искания за плащане през шестте месеца преди проверката на място; въпреки това, при откриване на нередности, проверката се удължава до 12 месеца преди проверката на място;
б)
дали всички животни от рода на едрия рогат добитък или от рода на овцете/козите са идентифицирани с ушни марки или други средства за идентификация, снабдени, ако е приложимо, с паспорти на животните или документи за движение и дали са вписани в регистъра и са надлежно обявени в компютърната база данни за животни.
Проверките, посочени в първа алинея, буква б), могат да бъдат извършени въз основа на случайна извадка. Когато при тази проверка на извадката се установи неспазване, всички животни се проверяват или заключенията от извадката се екстраполират.
Член 43
Доклад за проверка по отношение на схемите за помощ за животни и свързаните с животни мерки за подпомагане
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените схеми за помощ за животни и/или свързани с животни мерки за подпомагане и заявления за помощ за добитък и/или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
броя и вида установени животни и, когато е приложимо, номерата на ушните марки, вписванията в регистъра и в компютърните бази данни за животни и всички проверени удостоверителни документи, резултатите от проверките и, когато е приложимо, конкретни забележки относно отделни животни и/или идентификационния им код;
г)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление. По-специално когато е надхвърлено ограничението от 48 часа, посочено в член 25, причината за това се посочва в доклада за проверката;
д)
данни за конкретните мерки за контрол, които трябва да се предприемат във връзка със схемите за помощ за животни и/или свързаните с животни мерки за подпомагане;
е)
данни за допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат.
2. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
3. Когато държавите членки извършват проверки на място съгласно настоящия регламент заедно с инспекции съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2003, докладът за проверка се допълва с докладите в съответствие с член 2, параграф 5 от посочения регламент.
4. Когато при проверки на място, извършени съгласно настоящия регламент, се установят случаи на неспазване на разпоредбите на дял I от Регламент (ЕО) № 1760/2000 или Регламент (ЕО) № 21/2004, копия от доклада за проверка, предвиден в настоящия член, се изпращат незабавно на органите, отговорни за прилагането на тези регламенти.
ГЛАВА IV
Специфични правила
Член 44
Правила относно резултатите от контрола по отношение на регионални или колективни екологично насочени площи
В случай на регионално или колективно изпълнение в съответствие с член 46, параграфи 5 или 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, установената площ на общите прилежащи екологично насочени площи се разпределя на всеки участник пропорционално на неговия дял в общата екологично насочена площ въз основа на това, което е декларирал съгласно член 18 от настоящия регламент.
За целите на прилагането на член 26 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 към всеки участник в регионално или колективно изпълнение, установената екологично насочена площ е сумата от разпределения дял от установените общи екологично насочени площи, посочени в първа алинея от настоящия член, и установените екологично насочени площи по отношение на индивидуалното задължение.
Член 45
Проверка на съдържанието на тетрахидроканабинол при отглеждането на коноп
1. За целите на член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавите членки установяват системата за определяне на съдържанието на тетрахидроканабинол (наричан по-долу „ТХК“) в отглежданата култура, както е посочено в приложение I към настоящия регламент.
2. Компетентният орган на държавата членка води архив във връзка с констатациите относно съдържанието на ТХК. Този архив съдържа за всеки сорт поне резултатите относно съдържанието на ТХК във всяка проба, изразено в проценти до два знака след десетичната запетая, използваната процедура, броя на проведените тестове, данни за мястото, от което е взета пробата, и мерките, взети на национално ниво.
3. Ако средната стойност от всички проби от даден сорт надвишава съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, през следващата референтна година държавите членки прилагат по отношение на съответния сорт процедура Б от приложение I към настоящия регламент. Тази процедура се прилага през следващите референтни години, освен ако всички аналитични резултати за дадения сорт са под съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Ако за втора поредна година средната стойност от всички проби от даден сорт надвишава съдържанието на ТХК, определено в член 32, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавата членка изпраща на Комисията уведомление относно разрешението за забрана на търговията с този сорт в съответствие с член 18 от Директива 2002/53/ЕО на Съвета (20). Такова уведомление се изпраща най-късно до 15 ноември на въпросната референтна година. От следващата референтна година сортът, който е предмет на това искане, не отговаря на условията за директни плащания в съответната държава членка.
4. Конопените растения продължават да се отглеждат при нормални условия на отглеждане в съответствие с местната практика най-малко още 10 дни след датата на края на цъфтежа, така че да могат да бъдат извършени проверките, предвидени в параграфи 1, 2 и 3.
Въпреки това държавите членки могат да разрешат реколтата от коноп да бъде прибрана след започването на цъфтежа, но преди изтичането на 10-дневния период след края на цъфтежа, ако контрольорите обозначат представителните части от всеки съответен парцел, които трябва да продължат да бъдат отглеждани в продължение на най-малко 10 дни след края на цъфтежа за целите на контрола в съответствие с метода, установен в приложение I.
5. Уведомлението, посочено в параграф 3, се извършва в съответствие с Регламент (ЕО) № 792/2009 на Комисията (21).
ДЯЛ IV
МЕРКИ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ, КОИТО НЕ СА СВЪРЗАНИ С ПЛОЩ И С ЖИВОТНИ
ГЛАВА I
Уводна разпоредба
Член 46
Обхват
Настоящият дял се прилага за публични разходи във връзка с мерките, предвидени в членове 14-20, член 21, параграф 1 с изключение на годишната премия съгласно букви а) и б), член 27, член 28, параграф 9, членове 35 и 36 и член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в член 35, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в член 20, член 36, буква а), подточка vi), член 36, буква б), подточки ii), vi) и vii), член 36, буква б), подточки i) и iii) по отношение на разходите за установяване, и членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.
ГЛАВА II
Проверки
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 47
Заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации
1. Държавите членки предвиждат подходящи процедури за подаване на заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации по отношение на мерките за развитие на селските райони, които не са свързани с площ и с животни.
2. По отношение на мерките по член 15, параграф 1, буква б), член 16, параграф 1, член 19, параграф 1, буква в) и член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, бенефициерът подава годишно искане за плащане.
Раздел 2
Разпоредби по отношение на проверките
Член 48
Административни проверки
1. Административните проверки се извършват за всички заявления за подпомагане, искания за плащане и други декларации, които трябва да се подават от бенефициера или от трета страна, и обхващат всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат проверени чрез административни проверки. Процедурите изискват документиране на извършените контролни дейности, на резултатите от проверките и предприетите мерки в случай на нередности.
2. Административните проверки на заявленията за подпомагане гарантират съответствието на операцията с приложимите задължения, установени от правото на Съюза или националното право или от програмата за развитие на селските райони, включително тези в областта на обществените поръчки, държавните помощи и другите задължителни стандарти и изисквания. Проверките включват по-специално проверка на:
а)
допустимостта на бенефициера;
б)
критериите за допустимост, ангажиментите и другите задължения по операцията, за която се иска подпомагане;
в)
спазването на критериите за подбор;
г)
допустимостта на разходите по операцията, включително спазване на категорията разходи или на метода за изчисление, който следва да се използва, когато операцията или част от нея попада в обхвата на член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
д)
по отношение на разходите, посочени в член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, с изключение на вноските в натура и амортизационните разходи - удостоверяване на основателността на представените разходи. Разходите се оценяват посредством подходяща система за оценка, като например референтни разходи, сравняване на различните оферти или комисия за оценка.
3. Административните проверки на исканията за плащане включват по-специално, и доколкото това е целесъобразно за въпросното искане, проверка на:
а)
приключилата операция, сравнена с операцията, за която е подадено и одобрено заявлението за подпомагане;
б)
направените разходи и извършените плащания.
4. Административните проверки включват процедури за избягване на неправомерното двойно финансиране в рамките на други схеми на Съюза или национални схеми и на предишния програмен период. Когато е налице финансиране от други източници, тези проверки гарантират, че общият размер на полученото подпомагане не надхвърля максималните допустими суми или проценти на подпомагане.
5. Административните проверки на инвестиционни операции включват минимум едно посещение на място на операцията, получила подпомагане, или на инвеститорския обект, с цел проверка на реализирането на инвестицията.
Компетентният орган може обаче да реши да не извършва такива посещения по надлежно обосновани причини, като например:
а)
операцията е включена в извадката за проверка на място, която трябва да се извърши в съответствие с член 49;
б)
компетентният орган счита, че въпросната операция е малка инвестиция;
в)
компетентният орган счита, че рискът да не са спазени условията за получаване на подпомагането е нисък или че рискът да не е осъществена инвестицията е малък.
Решението, посочено във втора алинея, и основанието за него се документират.
Член 49
Проверки на място
1. Държавите членки организират проверки на място за одобрените операции, като използват подходяща основа на извадката. Доколкото е възможно, тези проверки се извършват преди окончателното плащане по дадена операция.
2. Инспекторите, които извършват проверките на място, не трябва да са участвали в административни проверки на същата операция.
Член 50
Брой проверки и изготвяне на извадки за проверките на място
1. Разходите, обхванати от проверки на място, представляват най-малко 5 % от разходите, посочени в член 46, които се съфинансират от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и се изплащат от разплащателната агенция всяка календарна година.
Когато по операция, подлежаща на проверка на място, са получени авансови или междинни плащания, тези плащания се включват в разходите, обхванати от проверките на място, посочени в първа алинея.
2. Единствено проверките, извършени до края на съответната календарна година, се включват в постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
Искания за плащане, за които след административни проверки се установи, че не са допустими, не се включват в постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
3. Единствено проверките, отговарящи на всички изисквания на членове 49 и 51, могат да се вземат предвид за постигането на минималното ниво, посочено в параграф 1.
4. Извадката от одобрени операции, подлежащи на проверка съгласно параграф 1, е съобразена в частност със следното:
а)
необходимостта да бъде проверена подходяща комбинация от видове и размери операции;
б)
всички рискови фактори, установени след национални проверки или проверки на Съюза;
в)
вида принос на операцията за риска от грешки при осъществяване на програмата за развитие на селските райони;
г)
необходимостта от поддържане на баланс между мерките и видовете операции;
д)
необходимостта да се избират на случаен принцип между 30 % и 40 % от разходите.
5. Когато при проверките на място се констатира значително неспазване в контекста на дадена мярка за подпомагане или вид операция, компетентният орган увеличава броя проверки за съответната мярка или вид операция до подходящо ниво през следващата календарна година.
6. Чрез дерогация от параграф 1, държавите членки могат да решат да намалят минималното ниво на извършваните всяка календарна година проверки на място, посочени в параграф 1, на 3 % от сумата, съфинансирана от ЕЗФРСР.
Държавите членки могат да прилагат първа алинея само ако са изпълнени общите условия за намаляване на минималното ниво на проверките на място, определено от Комисията в съответствие с член 62, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Когато някое от условията, посочени във втора алинея, вече не е изпълнено, държавите членки незабавно отменят решението си за намаляване на минималното ниво на проверките на място. Те прилагат минималното ниво проверки на място, посочено в параграф 1, считано от следващата календарна година.
Член 51
Съдържание на проверките на място
1. Проверките на място проверяват дали операцията е изпълнена в съответствие с приложимите правила и обхващат всички критерии за допустимост, ангажименти и други задължения, свързани с условията за отпускане на подпомагане, които могат да бъдат проверени по време на посещението. Тези проверки гарантират, че операцията е допустима за подпомагане от ЕЗФРСР.
2. При проверките на място се проверява точността на данните, декларирани от бенефициера, като се сверяват данните със свързаните с тях документи.
Това включва проверка дали исканията за плащане, подадени от бенефициера, са подкрепени от счетоводни или други документи, включително, където е необходимо, проверка на точността на данните в искането за плащане въз основа на данни или търговски документи, държани от трети лица.
3. При проверките на място се проверява дали предназначението или планираното предназначение на операцията съответства на предназначението, което е описано в заявлението за подпомагане и за което е отпуснато подпомагането.
4. Освен при извънредни обстоятелства, надлежно документирани и обяснени от компетентните органи, проверките на място включват посещение на мястото, където се извършва операцията или, ако операцията е с нематериален характер, посещение при лицето, организирало операцията.
Член 52
Последващи проверки
1. Последващите проверки се извършват за инвестиционни операции, за да се провери спазването на ангажиментите, предвидени в член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или описани в програмата за развитие на селските райони.
2. Последващите проверки обхващат за всяка календарна година най-малко 1 % от финансираните от ЕЗФРСР разходи за инвестиционни операции, които още са предмет на задължение съгласно параграф 1 и за които е извършено окончателното плащане от ЕЗФРСР. Вземат се предвид само проверките, извършени до края на съответната календарна година.
3. Извадката от операции, подлежащи на проверка съгласно параграф 1, се основава на анализ на рисковете и на финансовото въздействие на различните операции, видове операции или мерки. Между 20 % и 25 % от извадката се избира на случаен принцип.
Член 53
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място по настоящия раздел се изготвя доклад за проверка, който дава възможност да се прегледат детайлите на извършените проверки. В доклада се посочват по-специално:
а)
проверените мерки и заявления или искания за плащане;
б)
присъстващите лица;
в)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
г)
резултатите от проверките и, когато е приложимо, конкретни забележки;
д)
допълнителните мерки за контрол, които трябва да се предприемат.
2. Параграф 1 се прилага mutatis mutandis за последващите проверки в съгласно настоящия раздел.
3. На бенефициера се дава възможност да подпише доклада по време на проверката, за да удостовери присъствието си по време на проверката и да добави забележки. Когато държавите членки използват доклад за проверка, изготвен чрез електронни средства по време на проверката, компетентният орган дава възможност за подписване на доклада с електронен подпис от страна на бенефициера или докладът за проверката се изпраща незабавно на бенефициера, като му се дава възможност да го подпише и да добави забележки. Когато бъде установено неспазване, бенефициерът получава копие от доклада за проверката.
Раздел 3
Разпоредби относно проверките по отношение на специфични мерки
Член 54
Трансфер на знания и действия за осведомяване
Компетентният орган проверява спазването на изискването структурите, предоставящи услуги по трансфер на знания и информационни услуги, да разполагат със съответния капацитет, както се изисква в член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1305/2013. Компетентният орган проверява съдържанието и продължителността на схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства съгласно член 14, параграф 5 от посочения регламент. Тези проверки се извършват посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място.
Член 55
Консултантски услуги, управление на стопанството и услуги по заместване в стопанството
По отношение на операциите, предвидени в член 15, параграф 1, букви а) и в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган проверява спазването на изискването органите или структурите, избрани да предоставят консултантски услуги, да разполагат с необходимите ресурси и процедурата на подбор да е била извършена посредством обществена поръчка, както се изисква в член 15, параграф 3 от посочения регламент. Тази проверка се извършва посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място.
Член 56
Схеми за качество за селскостопанските продукти и храните
За мярката, предвидена в член 16 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган може, според случая, да използва доказателствен материал от други служби, органи или организации, за да провери спазването на задълженията и критериите за допустимост. Компетентният орган обаче трябва да се увери, че тези служби, органи или организации работят по стандарт, който е достатъчен, за да се контролира спазването на задълженията и на критериите за допустимост. За тази цел компетентният орган извършва административни проверки и, на базата на извадки, проверки на място.
Член 57
Развитие на стопанството и стопанската дейност
По отношение на операциите, предвидени в член 19, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган, посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място, проверява спазването на:
а)
бизнес плана в съответствие с член 19, параграфи 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 808/2014 на Комисията (22), включително, в случай на млади земеделски стопани, изискването да отговарят на определението за действащ земеделски стопанин, посочено в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
б)
правилото относно гратисния период с цел изпълнение на условията във връзка с професионалните умения, посочено в член 2, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) № 807/2014 на Комисията (23).
Член 58
Учредяване на групи и организации на производителите
За мярката, предвидена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки признават групата производители, след като се уверят, че групата отговаря на критериите, определени в параграф 1 от посочения член, и на националните правила. След признаването компетентният орган проверява непрекъснатото спазване на критериите за признаване и на бизнес плана в съответствие с член 27, параграф 2 от посочения регламент посредством административни проверки и поне веднъж през петгодишния период - посредством проверка на място.
Член 59
Управление на риска
По отношение на специфичното подпомагане, предвидено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният орган, посредством административни проверки и, на базата на извадки, посредством проверки на място, проверява по-специално:
а)
дали земеделските стопани са били допустими за подпомагането в съответствие с член 36, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
б)
при осъществяването на контрол върху заявленията за плащане от взаимоспомагателните фондове съгласно член 36, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 - дали компенсацията е била изплатена изцяло на членуващите земеделски стопани в съответствие с член 36, параграф 3 от същия регламент.
Член 60
ЛИДЕР
1. Държавите членки въвеждат подходяща система за надзор над местните групи за действие.
2. По отношение на разходите, направени съгласно член 35, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, държавите членки могат да делегират с официален акт извършването на административните проверки, предвидени в член 48 от настоящия регламент, на местни групи за действие. Въпреки това държавите членки остават отговорни за проверката на това дали тези местни групи за действие притежават необходимия административен и контролен капацитет за осъществяването на тази дейност.
В случай на делегиране по силата на първа алинея компетентният орган извършва редовни проверки на местните групи за действие, включително счетоводни проверки и повтаряне на административните проверки на базата на извадки.
Компетентният орган извършва също така проверки на място, посочени в член 49 от настоящия регламент. По отношение на контролната извадка за разходите във връзка с ЛИДЕР, се прилага най-малко същият процент като посоченият в член 50 от настоящия регламент.
3. По отношение на разходите, направени съгласно член 35, параграф 1, букви а), г) и д) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 35, параграф 1, букви б) и в) от същия регламент, когато самата местна група за действие е бенефициер на подпомагането, административните проверки се извършват от лица, които са независими от въпросната местна група за действие.
Член 61
Лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
1. По отношение на разходите, направени съгласно член 69, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, административните проверки и проверките на място се извършват по отношение на бенефициера и в зависимост от осъществяването на съответната операция. Анализът на риска в съответствие с член 50 от настоящия регламент включва най-малко веднъж въпросната операция въз основа на дисконтираната стойност на субсидията.
2. Компетентният орган осигурява, посредством административни проверки и при необходимост посредством посещения на място на посредническите финансови институции и на бенефициера, че плащанията към посредническите финансови институции са в съответствие със законодателството на Съюза и със споразумението, сключено между разплащателната агенция и посредническата финансова институция.
3. Ако лихвените субсидии или субсидиите за гаранционни такси са съчетани с финансови инструменти в една-единствена операция, насочена към едни и същи крайни получатели, компетентният орган извършва проверки на равнище крайни получатели само в случаите, постановени в член 40, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 62
Техническа помощ по инициатива на държавите членки
По отношение на разходите, направени съгласно член 51, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се прилагат mutatis mutandis членове 48-51 и член 53 от настоящия регламент.
Административните проверки, посочени в член 48, и проверките на място, посочени в член 49, се извършват от субект, който е функционално независим от субекта, разрешаващ плащането на техническата помощ.
ГЛАВА III
Неправомерни плащания и административни санкции
Член 63
Частично или пълно оттегляне на подпомагането и административни санкции
1. Плащанията се изчисляват въз основа на сумите, за които е установено, че са допустими по време на административните проверки, посочени в член 48.
Компетентният орган проверява полученото от бенефициера искане за плащане и определя сумите, които е допустимо да получат подпомагане. Той определя:
а)
сумата, която е платима на бенефициера въз основа на искането за плащане и решението за отпускане;
б)
сумата, която е платима на бенефициера след проверка на допустимостта на разходите в искането за плащане.
Ако сумата, установена съгласно буква а) от втора алинея, надвишава сумата, установена съгласно буква б) от същата алинея, с повече от 10 %, за сумата, установена съгласно посочената буква б), се прилага административна санкция. Размерът на санкцията се равнява на разликата между тези две суми, но не надхвърля пълното оттегляне на подпомагането.
Въпреки това санкции не се прилагат, ако бенефициерът може да докаже по удовлетворителен за компетентния орган начин, че няма вина за включването на недопустимата сума или ако компетентният орган установи по друг начин, че въпросният бенефициер няма вина.
2. Посочената в параграф 1 административна санкция се прилага mutatis mutandis по отношение на недопустимите разходи, установени по време на посочените в член 49 проверки на място. В този случай проверяваните разходи са кумулативните разходи, направени за въпросната операция. Това не засяга резултатите от предишни проверки на място на въпросните операции.
ДЯЛ V
СИСТЕМА ЗА КОНТРОЛ И АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА С КРЪСТОСАНОТО СЪОТВЕТСТВИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 64
Определения
За целите на техническите спецификации, необходими за прилагането на системата за контрол и административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие, се прилагат следните определения:
а)
„специализирани контролни органи“ означава националните компетентни контролни органи, посочени в член 67 от настоящия регламент, отговарящи за гарантиране на спазването на правилата, посочени в член 93 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
„акт“ означава всяка отделна директива и всеки отделен регламент от директивите и регламентите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013;
в)
„година на констатацията“ означава календарната година, в която е извършена административната проверка или проверката на място;
г)
„области на кръстосано съответствие“ означава всяка от трите различни области, посочени в член 93, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, и поддържането на постоянни пасища, както е посочено в член 93, параграф 3 от същия регламент.
ГЛАВА II
Контрол
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 65
Система за контрол по отношение на кръстосаното съответствие
1. Държавите членки установяват система, гарантираща ефективен контрол на спазването на кръстосаното съответствие. Тази система предвижда по-специално:
а)
когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция - предаването на необходимата информация относно бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, от разплащателната агенция на специализираните контролни органи и/или, когато е приложимо, чрез координиращия орган;
б)
методите, които трябва да се прилагат при подбора на контролни извадки;
в)
насоки относно характера и степента на проверките, които трябва да бъдат извършени;
г)
доклади за проверка, съдържащи по-специално всяко установено неспазване и оценка на неговата тежест, степен, продължителност и повторяемост;
д)
когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция - предаването на докладите за проверките от специализираните контролни органи до разплащателната агенция или до координиращия орган, или и до двата;
е)
прилагането на системата за намаления и изключвания от разплащателната агенция.
2. Държавите членки могат да предвидят процедура, съгласно която бенефициерът посочва на разплащателната агенция елементите, необходими за идентификация на изискванията и стандартите, приложими за него.
Член 66
Плащане на помощ във връзка с проверките за кръстосано съответствие
По отношение на проверките за кръстосано съответствие, когато тези проверки не могат да бъдат приключени преди съответният бенефициер да получи плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, дължимата сума, която трябва да се плати от бенефициера в резултат на административна санкция, се възстановява съгласно член 7 от настоящия регламент или чрез прихващане.
Член 67
Отговорност на компетентния контролен орган
1. Отговорностите на компетентния контролен орган са, както следва:
а)
специализираните контролни органи носят отговорността за извършване на контрол и проверки по спазването на въпросните изисквания и стандарти;
б)
разплащателните агенции носят отговорността за определяне на административни санкции в отделните случаи в съответствие с дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и глава III от настоящия дял.
2. Чрез дерогация от параграф 1, държавите членки могат да решат контролът и проверките във връзка с всички или някои изисквания, стандарти, актове или области на кръстосано съответствие да бъдат извършвани от разплащателната агенция, при условие че държавата членка гарантира, че ефективността на контрола и проверките е поне равна на ефективността, която се постига, когато контролът и проверките се извършват от специализиран контролен орган.
Раздел 2
Проверки на място
Член 68
Минимален брой проверки
1. По отношение на изискванията и стандартите, за които отговаря, компетентният контролен орган извършва проверки на място на най-малко 1 % от общия брой на бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, за които отговаря въпросният компетентен контролен орган.
Чрез дерогация от първа алинея, в случай на групи лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, всеки отделен член на тези групи може да се счита за бенефициер за целите на изчисляване на контролната извадка, посочена в първа алинея.
Минималният брой проверки, посочен в първа алинея, може да бъде достигнат на равнището на всеки компетентен контролен орган или на равнището на всеки акт или стандарт, или група от актове или стандарти. Когато проверките не се извършват от разплащателната агенция, този минимален брой проверки обаче може да бъде постигнат на равнището на всяка разплащателна агенция.
Когато в законодателството, приложимо към акта и стандартите, вече е определен минимален брой проверки, тогава се прилага този брой вместо минималния брой, посочен в първа алинея. Като алтернатива държавите членки могат да решат всички случаи на неспазване, установени по време на проверки на място съгласно приложимото към актовете и стандартите законодателство, които са извършени извън извадката, посочена в първа алинея, да се докладват на компетентния контролен орган, който отговаря за съответния акт или стандарт, и да се проследяват от него. Прилагат се разпоредбите на настоящата глава и глави I, II и III от дял III.
По отношение на задълженията за кръстосано съответствие във връзка с Директива 96/22/ЕО на Съвета, прилагането на специфично ниво на извадка по отношение на плановете за мониторинг се счита за изпълнение на изискването за минимален брой проверки, посочено в първа алинея.
2. Чрез дерогация от параграф 1, за да бъде достигнат минималният брой проверки, посочен в същия параграф, на равнището на всеки акт или стандарт или група от актове или стандарти, държавата членка може:
а)
да използва резултатите от проверките на място, проведени съгласно законодателството, приложимо към тези актове и стандарти, по отношение на избраните бенефициери; или
б)
да замени избраните бенефициери с бенефициери, които подлежат на проверка на място, провеждана съгласно законодателството, приложимо към тези актове и стандарти, при условие че тези бенефициери са бенефициери по смисъла на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
В такива случаи проверките на място включват всички аспекти на съответните актове или стандарти, определени в рамките на кръстосаното съответствие. Освен това държавите членки гарантират, че ефективността на проверките на място е поне равна на тази, която се постига, когато проверките на място се провеждат от компетентните контролни органи.
3. Когато се определя минималният брой проверки, посочен в параграф 1 от настоящия член, не се вземат предвид действията, изисквани съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
4. Ако при проверките на място се установи значителна степен на неспазване на даден акт или стандарт, броят на проверките на място, които трябва да бъдат извършени по отношение на въпросния акт или стандарт през следващия контролен период, се увеличава. В рамките на конкретен акт компетентният контролен орган може да реши да ограничи обхвата на тези допълнителни проверки на място до най-често нарушаваните изисквания.
5. Когато държава членка реши да използва възможността, предвидена в член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, действията, необходими, за да се провери дали бенефициерите са отстранили съответното неспазване, се прилагат за извадка от 20 % от тези бенефициери.
Член 69
Подбор на контролната извадка
1. Подборът на извадката от стопанства за проверка в съответствие с член 68 се основава, когато е приложимо, на анализ на риска съгласно приложимото законодателство или на анализ на риска, подходящ за изискванията или стандартите. Този анализ на риска може да бъде направен на нивото на отделното стопанство или на нивото на категории стопанства или географски зони.
При анализа на риска могат да се вземат предвид единият или и двата от следните фактори:
а)
участието на бенефициера в системата за съвети в селското стопанство, създадена съгласно член 12 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
б)
участието на бенефициера в система за сертифициране, ако въпросната схема е свързана със съответните изисквания и стандарти.
Въз основа на анализ на риска дадена държава членка може да реши да изключи от основаната на риска контролна извадка онези бенефициери, които участват в система за сертифициране, посочена във втора алинея, буква б). Когато обаче системата за сертифициране включва само част от изискванията и стандартите, които бенефициерът трябва да спазва в рамките на кръстосаното съответствие, към изискванията и стандартите, които не са включени в системата за сертифициране, се прилагат подходящи рискови фактори.
Когато анализът на резултатите от контрола показва значителна честота на неспазване на изискванията или стандартите, включени в системата за сертифициране, посочена във втора алинея, буква б), рисковите фактори, свързани със съответните изисквания или стандарти, се подлагат на повторна оценка.
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на проверките, извършвани като последващи действия при случаи на неспазване, доведени до знанието на компетентния контролен орган по някакъв друг начин. Той обаче се прилага по отношение на проверките, извършвани като последващи действия съгласно член 97, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
3. С цел да се осигури елементът на представителност, между 20 % до 25 % от минималния брой на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, предвиден в член 68, параграф 1, първа алинея, се избира на случаен принцип. Ако обаче броят на бенефициерите, подлежащи на проверки на място, надвишава този минимален брой, процентът на избраните на случаен принцип бенефициери в допълнителната извадка не трябва да надвишава 25 %.
4. Когато е целесъобразно, може да се извърши частичен подбор на контролната извадка преди края на съответния период за подаване на заявления, въз основа на наличната информация. Предварителната извадка се попълва, след като всички съответни заявления са налице.
5. Извадката от бенефициери за проверка в съответствие с член 68, параграф 1 може да бъде подбрана от извадките от бенефициери, които вече са били избрани съгласно членове 30-34 и за които се прилагат съответните изисквания или стандарти. Тази възможност обаче не се прилага за контрол на бенефициерите в рамките на схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
6. Чрез дерогация от член 68, параграф 1, извадките от бенефициери за проверка на място могат да бъдат подбрани при минимален брой проверки от 1 %, отделно от всяка от следващите съвкупности от бенефициери, които попадат в обхвата на задълженията за кръстосано съответствие съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013:
а)
бенефициери, получаващи директни плащания съгласно Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
бенефициери, получаващи подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
в)
бенефициери, получаващи годишните премии съгласно член 21, параграф 1, букви а) и б) и членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
7. Когато въз основа на анализ на риска, приложен на ниво стопанство, бъде направено заключението, че при небенефициерите съществува по-висок риск, отколкото при бенефициерите, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, тези бенефициери могат да бъдат заменени с небенефициери. В този случай общият брой на проверените земеделски стопани трябва все пак да достигне броя проверки, предвиден в член 68, параграф 1 от настоящия регламент. Причините за такива замени се обосновават и документират по подходящ начин.
8. Процедурите, определени в параграфи 5 и 6, могат да се комбинират, когато това увеличава ефективността на системата за контрол.
Член 70
Установяване на спазването на изискванията и стандартите
1. Когато е приложимо, спазването на изискванията и стандартите се установява чрез средствата, определени в законодателството, приложимо към въпросното изискване или стандарт.
2. В други случаи и когато е целесъобразно, установяването се извършва чрез всички подходящи средства, за които е взел решение компетентният контролен орган и които гарантират точност, най-малкото равностойна на точността, изисквана за официалните констатации съгласно националните правила.
3. Когато е целесъобразно, проверките на място могат да се извършват чрез прилагане на техники за дистанционно наблюдение.
Член 71
Елементи на проверките на място
1. При извършване на проверките в рамките на извадката, предвидена в член 68, параграф 1, компетентният контролен орган гарантира, че всички избрани бенефициери се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на изискванията и стандартите, за които отговаря компетентният контролен орган.
Независимо от първа алинея, когато минималният брой проверки е достигнат на равнището на всеки акт или стандарт или група от актове или стандарти, както е предвидено в член 68, параграф 1, трета алинея, избраните бенефициери се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на въпросния акт или стандарт или група от актове и стандарти.
Когато в извадката, предвидена в член 68, параграф 1 от настоящия регламент, е избрана група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, компетентният контролен орган гарантира, че всички членове на групата се проверяват по отношение на спазването от тяхна страна на изискванията и стандартите, за които те отговарят.
По принцип всеки бенефициер, избран за проверка на място, се проверява в момент, когато могат да бъдат проверени повечето от изискванията и стандартите, заради които е бил избран. Въпреки това държавите членки гарантират достигането на подходящо ниво на контрол за всички изисквания и стандарти през годината.
2. Когато е приложимо, проверките на място обхващат цялата земеделска земя на стопанството. Въпреки това действителната инспекция на полето, като част от проверката на място, може да бъде ограничена до извадка от поне половината земеделски парцели на стопанството, засегнати от изискването или стандарта, при условие че тази извадка гарантира надеждно и представително ниво на контрол по отношение на изискванията и стандартите.
Първа алинея не засяга изчисляването и прилагането на административната санкция, посочена в дял IV, глава II от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 и в глава III от настоящия дял. Когато при проверка на извадката, посочена в първа алинея, се установят случаи на неспазване, извадката от реално инспектирани земеделски парцели се увеличава.
Освен това, когато приложимото към акта или стандартите законодателство предвижда това, действителната инспекция на спазването на изискванията и стандартите, като част от проверката на място, може да бъде ограничена до представителна извадка от обекти за проверка. Въпреки това държавите членки гарантират, че проверките се извършват по отношение на всички изисквания и стандарти, чието спазване може да бъде проверено по време на посещението.
3. Проверките, посочени в параграф 1, се извършват по принцип в рамките на едно посещение. Те се състоят от проверка на изискванията и стандартите, чието спазване може да бъде проверено по време на това посещение. Целта на тези проверки е да се открие всяко евентуално неспазване на тези изисквания и стандарти и освен това да се идентифицират случаите, които да бъдат подложени на допълнителни проверки.
4. Проверките на място, извършвани на ниво земеделско стопанство, могат да бъдат заменени от административни проверки, при условие че държавата членка гарантира, че административните проверки са поне толкова ефективни, колкото проверките на място.
5. При извършване на проверки на място държавите членки могат да използват обективни показатели за контрол, които са специфични за някои изисквания и стандарти, при условие че гарантират, че ефективността на контрола на въпросните изисквания и стандарти е поне равна на проверките на място, извършвани без използването на показатели.
Показателите трябва да са пряко свързани с изискванията или стандартите, които представляват, и да обхващат всички елементи, подлежащи на проверка при контрола на даденото или дадените изисквания или стандарти.
6. Проверките на място, свързани с извадката, предвидена в член 68, параграф 1 от настоящия регламент, се извършват в рамките на същата календарна година, в която са подадени заявленията за помощ и/или исканията за плащане, или - по отношение на заявленията за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 - по всяко време през периода, посочен в член 97, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 72
Доклад за проверките
1. За всяка проверка на място, извършена съгласно настоящия дял, се изготвя доклад за проверка, съставен от компетентния контролен орган или под негова отговорност.
Докладът е подразделен на следните части:
а)
обща част, съдържаща по-специално следната информация:
i)
избрания за проверка на място бенефициер;
ii)
присъстващите лица;
iii)
дали бенефициерът е бил уведомен предварително за посещението и, ако е така, какъв е бил срокът на предварителното уведомление;
б)
част, отразяваща поотделно проверките, извършени по отношение на всеки от актовете и стандартите, и съдържаща по-специално следната информация:
i)
изискванията и стандартите, които са предмет на проверката на място;
ii)
характера и степента на извършените проверки;
iii)
констатациите;
iv)
актовете и стандартите, във връзка с които са открити случаи на неспазване;
в)
оценъчна част, даваща оценка на значимостта на неспазването по отношение на всеки акт и/или стандарт въз основа на критериите „тежест“, „степен“, „продължителност“ и „повторяемост“ в съответствие с член 99, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, с посочване на всички фактори, водещи до увеличение или понижение на намалението, което трябва да се приложи.
Когато разпоредбите във връзка със съответното изискване или стандарт дават известна възможност да не се санкционира констатираното неспазване или когато подпомагането се предоставя съгласно член 17, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, това се посочва в доклада.
2. Параграф 1 се прилага независимо дали въпросният бенефициер е бил избран за проверката на място в съответствие с член 69, проверен на място съгласно законодателството, приложимо към актовете и стандартите в съответствие с член 68, параграф 2, или като последващи действия при случаи на неспазване, доведени до знанието на компетентния контролен орган по някакъв друг начин.
3. Бенефициерът бива информиран за всяко установено неспазване в рамките на три месеца след датата на проверката на място.
С изключение на случаите, в които бенефициерът е предприел незабавни коригиращи действия за отстраняване на констатираното неспазване по смисъла на член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, той бива информиран в срока, посочен в първа алинея от настоящия параграф, че трябва да се предприемат коригиращи действия за отстраняване на неспазването съгласно член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
С изключение на случаите, в които бенефициерът е предприел незабавни коригиращи действия за отстраняване на констатираното неспазване по смисъла на член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, той бива информиран най-късно до един месец след решението да не се прилага административната санкция, предвидена в посочения член, че трябва да се предприемат коригиращи действия за отстраняване на неспазването.
4. Без да се засягат конкретни разпоредби, съдържащи се в законодателството, приложимо към изискванията и стандартите, докладът за проверката бива приключен в срок от един месец след проверката на място. Въпреки това този срок може да бъде удължен до три месеца при надлежно обосновани обстоятелства, особено ако това се налага поради химически или физически анализ.
Когато компетентният контролен орган не е разплащателната агенция, докладът за проверката и, при поискване, съответните удостоверителни документи се изпращат или се осигурява пряк достъп до тях на разплащателната агенция или координиращия орган в срок от един месец след приключването на доклада.
Въпреки това, когато в доклада не се съдържат констатации, дадена държава членка може да реши да не изпраща такъв доклад, при условие че на разплащателната агенция или координиращия орган се осигури пряк достъп до него един месец след неговото приключване.
ГЛАВА III
Изчисляване и прилагане на административни санкции
Член 73
Общи принципи
1. Когато повече от една разплащателна агенция отговаря за управлението на различните схеми, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013, на мерките, посочени в член 21, параграф 1, букви а) и б) и членове 28-31, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и на плащанията, свързани със схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор, посочени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, държавите членки гарантират, че установените случаи на неспазване и, когато е приложимо, съответните административни санкции се довеждат до знанието на всички разплащателни агенции, участващи в тези плащания. Това включва случаите, когато неспазването на критериите за допустимост представлява също така неспазване на правилата за кръстосано съответствие и обратното. Когато е приложимо, държавите членки гарантират, че се прилага един размер на намаление.
2. Когато е установен повече от един случай на неспазване по отношение на различни актове или стандарти от една и съща област на кръстосаното съответствие, за целите на определяне на намалението, предвидено в член 39, параграф 1 и член 40 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, тези случаи се считат за едно неспазване.
3. Неспазването на стандарт, представляващо също така неспазване на изискване, се счита за едно неспазване. За целите на изчисляване на намаленията, неспазването се счита за част от областта, подчинена на изискването.
4. Административната санкция се прилага към общата сума на плащанията, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, които са предоставени или предстои да се предоставят на съответния бенефициер:
а)
в резултат на заявления за помощ или искания за плащане, които той е подал или ще подаде в течение на годината на констатацията; и/или
б)
по заявления за схемите за подпомагане в лозаро-винарския сектор съгласно членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013.
По отношение на първа алинея, буква б), съответната сума се разделя на 3 при преструктуриране и конверсия.
5. По отношение на група лица, посочени в членове 28 и 29 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, процентът на намаление се изчислява в съответствие с глава III от настоящия дял и дял IV, глава II от Делегиран регламент № 640/2014. В този случай, с оглед на пропорционалността, държавите членки могат да приложат този процент на намалението към частта от субсидията, отпусната на допусналия неспазването член на групата.
Член 74
Изчисляване и прилагане на административни санкции при неспазване поради небрежност
1. Когато е установен повече от един случай на неспазване поради небрежност по отношение на различни области на кръстосаното съответствие, процедурата по определяне на намалението, предвидена в член 39, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, се прилага поотделно към всеки случай на неспазване.
Получените в резултат проценти на намаленията се сумират. Въпреки това максималното намаление не може да превишава 5 % от общата сума, посочена в член 73, параграф 4 от настоящия регламент.
2. Когато се установи повторно неспазване заедно с друго неспазване или друго повторно неспазване, получените в резултат проценти на намаление се сумират. Въпреки това максималното намаление не може да превишава 15 % от общата сума, посочена в член 73, параграф 4.
Член 75
Изчисляване и прилагане на административни санкции при умишлено неспазване
В случаите на умишлено неспазване с извънредно голяма степен, тежест или продължителност, освен санкцията, наложена и изчислена в съответствие с член 40 от Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014, бенефициерът се изключва от всички плащания, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващата календарна година.
ДЯЛ VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 76
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага по отношение на заявленията за помощ, заявленията за подпомагане или исканията за плащане за референтните години или премийните периоди, започващи от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 юли 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 809/2014
z dne 17. julija 2014
o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1), zlasti člena 58(4), člena 62(2)(a) do (f) in (h), člena 63(5), člena 77(8), člena 78, člena 96(4) in člena 101(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1306/2013 določa osnovna pravila, ki se med drugim nanašajo na obveznosti držav članic za zaščito finančnih interesov Unije. Za zagotovitev nemotenega delovanja in enotne uporabe novega pravnega okvira, vzpostavljenega z navedeno uredbo, so bila na Komisijo prenesena pooblastila za sprejetje nekaterih pravil v zvezi z upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem, izmero površin, primeri, v katerih se lahko vloge za pomoč in zahtevki za plačilo popravijo, uporabo in izračunom delnih ali popolnih ukinitev ter izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in kazni, uporabo in izračunom upravnih kazni, zahtevami za računalniško zbirkov podatkov, vlogami za pomoč in zahtevki za plačila ter vlogami za plačilne pravice, vključno z zadnjim dnem za vložitev vlog, izvajanjem pregledov, prenosi kmetijskih gospodarstev, izplačili predplačil, izvajanjem pregledov v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, izračunom in uporabo upravnih kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo ter tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za enotno uporabo osnovnih pravil o integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem) v zvezi z navzkrižno skladnostjo.
(2)
Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja administrativnega in kontrolnega sistema, kadar je za istega upravičenca odgovorna več kot ena plačilna agencija.
(3)
Če pristojni organ upravičenca še ni obvestil o kakršnih koli napakah v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo niti ga ni obvestil o pregledu na kraju samem, bi moral upravičenec imeti pravico kadar koli umakniti svojo vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo ali dele te vloge ali zahtevka. Upravičencem bi moralo biti tudi omogočeno, da popravijo ali prilagodijo očitne napake v vlogi za pomoč ali zahtevkih za plačilo in vseh spremnih dokumentih, ki jih morajo v nekaterih primerih priznati nacionalni organi.
(4)
Določiti bi bilo treba posebne in podrobne določbe, da bi zagotovili pravično uporabo različnih zmanjšanj, ki jih je treba uporabiti za eno ali več vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo istega upravičenca. Določiti bi bilo torej treba zaporedje za izračun različnih morebitnih zmanjšanj pri vsaki shemi neposrednih plačil ali ukrepu za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema.
(5)
Za zagotovitev enotne uporabe načela dobre vere po vsej Uniji pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov bi bilo treba določiti pogoje za uveljavljanje tega načela brez poseganja v obravnavanje zadevnih izdatkov v okviru potrditve obračunov na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013.
(6)
Določiti bi bilo treba pravila v zvezi s posledicami prenosa celotnih kmetijskih gospodarstev, za katere veljajo nekatere obveznosti na podlagi shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema.
(7)
Da bi države članice Komisiji omogočile učinkovito spremljanje integriranega sistema, bi ji morale sporočati letne kontrolne in statistične podatke. Vsako leto bi morale zagotoviti tudi statistične podatke o pregledih ukrepov za razvoj podeželja zunaj integriranega sistema, vključno z rezultati takih pregledov. Poleg tega bi morala biti Komisija, kadar je to ustrezno, obveščena o vseh ukrepih, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z navzkrižno skladnostjo.
(8)
Države članice lahko v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013 izplačajo predplačila v zvezi z neposrednimi plačili, in sicer pod nekaterimi pogoji, ki vključujejo končanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem za zadevno leto zahtevkov. Člen 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da se prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1306/2013, uporablja za neposredna plačila, višja od določenega praga. Vendar lahko Komisija v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 do 1. decembra na podlagi novih informacij, ki jih ima na voljo, prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila. Posledično morebitna prilagoditvena stopnja finančne discipline morda še ne bo znana do 16. oktobra. Pri izplačilu preostalega zneska od 1. decembra bi bilo treba upoštevati prilagoditveno stopnjo finančne discipline, ki se bo takrat uporabljala.
(9)
Vzpostaviti bi bilo treba splošni okvir za uvedbo poenostavljenih postopkov v okviru komunikacije med upravičencem in nacionalnimi organi. Ta okvir bi moral zlasti omogočati uporabo elektronskih sredstev. Vendar je treba zlasti zagotoviti, da so tako poslani podatki popolnoma zanesljivi in da se ustrezni postopki izvajajo brez razlikovanja med upravičenci. Za poenostavitev upravljanja za upravičence in nacionalne organe bi poleg tega moralo biti mogoče, da pristojni organi za preverjanje upravičenosti nekaterih plačil neposredno uporabijo informacije, ki jih imajo na voljo nacionalni organi, namesto da bi od upravičenca zahtevali, naj predloži take informacije.
(10)
Da bi omogočili učinkovite preglede v državah članicah, ki v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določijo, da morajo biti vse vloge za pomoč za neposredna plačila in zahtevki za plačilo za ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema zajeti z zbirno vlogo, bi bilo treba določiti, da se kakršne koli vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo, ki so na neki način vezani na površino, predložijo samo enkrat na leto v eni zbirni vlogi.
(11)
Države članice bi morale določiti končne roke za predložitev zbirne vloge in/ali zahtevkov za plačilo, ki ne bi smeli biti poznejši od 15. maja, da se omogočijo pravočasna obdelava ter pregledi vloge za pomoč in zahtevkov za plačilo. Zaradi posebnih podnebnih razmer v Estoniji, Latviji, Litvi, na Finskem in Švedskem bi bilo treba tem državam članicam dovoliti, da določijo poznejši datum, ki ne bi smel biti poznejši od 15. junija. Poleg tega bi moralo biti mogoče predvideti odstopanja za posamezne primere v prihodnosti, če bi bilo to potrebno zaradi podnebnih razmer v danem letu.
(12)
Upravičenci bi morali v zbirni vlogi navesti ne samo površino, ki se uporablja za kmetijske namene, ampak tudi svoje plačilne pravice in kakršne koli informacije, potrebne za ugotavljanje upravičenosti do pomoči in/ali podpore. Vendar je primerno, da se državam članicam omogoči odstopanje od nekaterih obveznosti, kadar plačilne pravice, ki jih je treba dodeliti v danem letu, še niso dokončno določene.
(13)
Da bi bila upravičencem omogočena čim večja prilagodljivost pri načrtovanju rabe površin, bi jim bilo treba dovoliti, da spremenijo svojo zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo do datuma, ko se običajno opravlja setev, pod pogojem, da upoštevajo vse posebne zahteve različnih shem pomoči ali podpornih ukrepov in da pristojni organ upravičenca še ni obvestil o napakah v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo niti ga ni uradno obvestil o pregledu na kraju samem, pri katerem so bile ugotovljene napake v zvezi z delom, ki ga sprememba zadeva. Po takih spremembah bi bilo treba omogočiti prilagoditev ustreznih spremnih dokumentov ali pogodb, ki jih je treba predložiti.
(14)
Ker upravičenci ostanejo odgovorni za predložitev pravilne vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, bi morali zadevne popravke in spremembe po potrebi vnesti v vnaprej pripravljeni obrazec.
(15)
V primeru vlog za pomoč za sheme pomoči na površino in/ali zahtevkov za plačilo za ukrepe podpore na površino, bi bilo treba upravičencu vnaprej pripravljeni obrazec zagotoviti v elektronski obliki, ustrezni grafični material pa s programsko opremo, ki temelji na geografskem informacijskem sistemu (GIS) (v nadaljnjem besedilu: geoprostorski obrazec vloge za pomoč). Geoprostorski obrazci vloge za pomoč bodo prispevali k preprečevanju napak upravičencev pri prijavi kmetijskih površin in omogočili učinkovitejša upravna navzkrižna preverjanja. Poleg tega bodo z natančnejšimi prostorskimi informacijami, zagotovljenimi z geoprostorskimi obrazci vloge za pomoč, zagotovljeni zanesljivejši podatki za namene spremljanja in vrednotenja. Zato je primerno zahtevati, da se od določenega datuma vse take vloge za pomoč in/ali zahtevki za plačilo predložijo na podlagi elektronskega geoprostorskega obrazca vloge za pomoč. Vendar bi moral pristojni organ upravičencem, ki ne morejo uporabiti navedenega obrazca, zagotoviti drugo možnost, da bi lahko predložili vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo. Vsekakor bi moral pristojni organ zagotoviti, da so prijavljene površine digitalizirane.
(16)
Kakršne koli posebne informacije v zvezi s proizvodnjo konoplje ali prostovoljno vezano podporo ali posebnim plačilom za bombaž bi bilo treba predložiti skupaj z zbirno vlogo ali pozneje, kadar je to ustrezno zaradi narave informacij. Poleg tega bi bilo treba določiti, da se v obrazcu zbirne vloge prijavijo površine, za katere se ne zahteva nobena pomoč. Ker je za nekatere vrste uporabe površine pomembno navesti podrobne informacije, bi bilo treba informacije o teh vrstah uporabe navesti ločeno, druge informacije pa se lahko navedejo v eni rubriki.
(17)
V okoliščinah, v katerih se zahteva, da imajo upravičenci na kmetijski površini površino z ekološkim pomenom, da bi bili upravičeni do plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 43 Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), bi morali upravičenci površino z ekološkim pomenom prijaviti s svojimi vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino. Kadar se del obveznosti glede površine z ekološkim pomenom izvaja na regionalni ravni ali skupaj, bi bilo treba prijavo površin z ekološkim pomenom dopolniti z ločeno prijavo površin z ekološkim pomenom, ki se izvajajo na regionalni ravni ali skupaj.
(18)
Za zagotovitev učinkovitega spremljanja in kontrole bi morala vloga za sodelovanje v shemi za male kmete vsebovati sklicevanje na zbirno vlogo, ki jo je predložil isti upravičenec. Da se omogočijo učinkoviti pregledi v zvezi s posebnimi pogoji za shemo za male kmete, bi bilo treba vse potrebne informacije predložiti na podlagi poenostavljenega postopka za vložitev vloge iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba od upravičencev, ki se odločijo za umik iz sheme za male kmete, zahtevati, naj o tem pravočasno obvestijo pristojni organ, da se omogoči nemoten prehod na plačila v skladu z naslovoma III in IV Uredbe (EU) št. 1307/2013.
(19)
Da se omogočijo pregledi v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, bi morali obrazec vloge za pomoč predložiti tudi upravičenci, ki imajo na voljo kmetijsko površino, vendar ne zaprosijo za nobeno pomoč in/ali podporo, za katero se uporablja zbirna vloga. Vendar je primerno, da se državam članicam dovoli, da upravičence oprostijo te obveznosti, kadar so informacije organom že na voljo.
(20)
Zaradi poenostavitve postopkov za vložitev vloge in v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi morale države članice, kolikor je mogoče, upravičencem zagotoviti vnaprej pripravljene obrazce, ki vsebujejo potrebne informacije, da se upravičencu omogoči predložitev pravilne vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo. Vnaprej pripravljeni obrazec bi moralo biti mogoče oblikovati tako, da mora upravičenec samo potrditi, da ni sprememb glede na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo, vložena v predhodnem letu.
(21)
Določiti bi bilo treba skupne določbe o podrobnostih, ki jih je treba vključiti v vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo na žival, kadar se država članica odloči za uporabo prostovoljne vezane podpore za živali ali ukrepe za razvoj podeželja.
(22)
V skladu s členom 53(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 639/2014 (3) se lahko plačila na podlagi prostovoljne vezane podpore za živali ali ukrepov za razvoj podeželja izvedejo samo za živali, ki so pravilno identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (5). Upravičencem, ki predložijo vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo v okviru zadevnih shem pomoči ali podpornih ukrepov, bi bilo torej treba omogočiti pravočasen dostop do ustreznih informacij.
(23)
Za države članice je ključno, da upravičenci pravočasno predložijo vloge za plačilne pravice, da bi lahko določile plačilne pravice. Zato bi bilo treba določiti končni rok za predložitev.
(24)
Določiti bi bilo treba pravila, s katerimi bodo zajeti primeri, v katerih so bile dodeljene neupravičene plačilne pravice, zlasti kot posledica prevelike prijave, ali v katerih je bila vrednost plačilnih pravic določena nepravilno, na primer, ker je bila izračunana na podlagi nepravilnega referenčnega zneska. Jasno bi moralo biti, da nobena prilagoditev števila in/ali vrednosti plačilnih pravic ne bi smela povzročiti sistematičnega preračunavanja preostalih plačilnih pravic. V nekaterih primerih se neupravičeno dodeljene plačilne pravice nanašajo na zelo majhne zneske, vendar povzročijo precejšnje stroške in veliko upravno breme ob izterjavi. Zaradi poenostavitve in za vzpostavitev ravnovesja med stroški in upravnim bremenom na eni strani ter zneskom, ki ga je treba izterjati, na drugi strani bi bilo treba določiti najmanjši znesek, pod katerim izterjava ni potrebna.
(25)
Treba bi bilo učinkovito spremljati skladnost z določbami o shemah pomoči in podpornih ukrepih v okviru integriranega sistema. Za to in za zagotovitev usklajene ravni spremljanja v vseh državah članicah je treba podrobno določiti merila in tehnične postopke za izvajanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem v zvezi z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, določenimi za sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost.
(26)
Pojasniti bi bilo treba, da bi bilo treba vedno, kadar se opravi fotointerpretacija, na primer med pregledi na kraju samem ali v okviru posodabljanja identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, in ta fotointerpretacija ne omogoči prepričljivih rezultatov, opraviti preglede na terenu.
(27)
Napoved pregledov na kraju samem v zvezi z upravičenostjo ali navzkrižno skladnostjo bi bilo treba dovoliti le, kadar taka napoved ne bi ogrozila pregledov, in vsekakor bi morali veljati ustrezni roki. Poleg tega bi bilo treba upoštevati posebna sektorska pravila za akte ali standarde, upoštevne za navzkrižno skladnost, kadar ta pravila določajo, da so pregledi na kraju samem nenapovedani.
(28)
Določiti bi bilo treba, da morajo države članice, kadar je to ustrezno, kombinirati različne preglede. Vendar bi morali biti za nekatere podporne ukrepe pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto, da bi se lahko preverilo upoštevanje zavez. Trajanje pregleda na kraju samem bi moralo biti omejeno na potrebni minimum. Kadar pa so merila za upravičenost, zaveze ali obveznosti povezani z določenim časovnim obdobjem, bodo morda za pregled na kraju samem potrebni dodatni poznejši obiski pri upravičencu. Za take primere bi bilo treba določiti, da morata biti časovni razpon pregleda na kraju samem in število obiskov omejena na potrebni minimum.
(29)
Zagotoviti bi bilo treba, da se v zvezi z vsakim odkritim primerom neskladnosti ustrezno nadalje ukrepa in da se to upošteva pri odobritvi plačil. V tem okviru bi bilo treba pri preverjanju izpolnjevanja pogojev za upravičenost upoštevati tudi kakršno koli morebitno neskladnost, ki jo prijavijo organi, službe ali organizacije, ki niso tisti, ki so neposredno pristojni za preglede. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti navzkrižno obveščanje med pristojnimi organi, odgovornimi za odobritev plačil, o kakršni koli ustrezni ugotovitvi v okviru pregledov skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi. To načelo bi bilo treba razširiti na vse ugotovitve javnih ali zasebnih certifikacijskih organov v zvezi z upravičenci, ki so se odločili, da bodo svoje obveznosti zelene komponente izpolnjevali na podlagi enakovrednih praks, zajetih s shemo certificiranja, ki bi jih bilo treba priglasiti organu, pristojnemu za odobritev plačila za zeleno komponento. Nazadnje, kadar pregledi v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja zajemajo enakovredne prakse, bi bilo treba rezultate takih pregledov navzkrižno sporočiti, da bi se upoštevali pri poznejši presoji upravičenosti do plačil za zeleno komponento.
(30)
Za učinkovito odkrivanje neskladnosti med upravnimi pregledi bi bilo treba določiti pravila, zlasti glede vsebine navzkrižnih preverjanj. V zvezi z vsemi primeri neskladnosti bi bilo treba nadalje ukrepati skladno z ustreznim postopkom.
(31)
Če za referenčno parcelo vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo vložita dva ali več upravičencev, ki zaprosijo za pomoč in/ali podporo v okviru iste sheme pomoči ali podpornega ukrepa, in če čezmerno prijavljena ali prekrivajoča se površina spada v okvir tolerance, opredeljene za meritve kmetijskih parcel, bi bilo treba zaradi poenostavitve državam članicam dovoliti, da določijo sorazmerno zmanjšanje zadevnih površin. Vendar bi morali imeti zadevni upravičenci pravico do pritožbe zoper take odločitve.
(32)
Določiti bi bilo treba minimalno število upravičencev, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v okviru različnih shem pomoči ali podpornih ukrepov.
(33)
Kontrolni vzorec za preglede na kraju samem v zvezi s shemami pomoči na površino bi bilo treba izdelati na podlagi metode stratificiranega vzorčenja, da bi upravno breme ostalo sorazmerno in da bi število upravičencev, pri katerih bodo opravljeni pregledi na kraju samem, ostalo razumno. Metoda stratificiranega vzorčenja bi morala vključevati naključni del, da bi dobili reprezentativno stopnjo napake. Vendar bi moral biti, kar zadeva preglede na kraju samem za plačilo za zeleno komponento, sheme pomoči za živali ali ukrepe za razvoj podeželja, vzorec delno sestavljen na podlagi analize tveganja. Pristojni organ bi moral določiti dejavnike tveganja za površine, pri katerih je tveganje napak največje. Da bi zagotovili ustrezno in učinkovito analizo tveganja, bi bilo treba vsako leto oceniti učinkovitost meril tveganja in jih posodobiti ob upoštevanju pomena vsakega merila tveganja, primerjave rezultatov naključno izbranih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja, posebnih razmer v državah članicah in narave neskladnosti.
(34)
V nekaterih primerih je ustrezno opraviti preglede na kraju samem, preden so prejete vse vloge. Državam članicam bi bilo torej treba dovoliti, da opravijo delno izbiro kontrolnega vzorca pred iztekom roka za vloge.
(35)
Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki izvaja pregled, obveščeno o razlogu za izbiro za pregled na kraju samem. Države članice bi morale voditi evidenco takih informacij.
(36)
V primeru večje neskladnosti, ugotovljene med pregledi na kraju samem, bi bilo treba povečati stopnjo pregledov na kraju samem za naslednje leto, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotavljanja pravilnosti zadevnih vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo.
(37)
Določiti je treba pogoje, pod katerimi se lahko zmanjšanje minimalne stopnje pregledov na kraju samem za nekatere sheme pomoči in podporne ukrepe šteje za upravičeno, kadar sistemi upravljanja in kontrol delujejo pravilno ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni.
(38)
Za zagotovitev ustreznega spremljanja in učinkovite kontrole bi morali pregledi na kraju samem v zvezi s shemami pomoči na površino in ukrepi za razvoj podeželja zajemati vse prijavljene kmetijske parcele. Pri nekaterih ukrepih za razvoj podeželja bi morali pregledi na kraju samem zajemati tudi nekmetijska zemljišča. Zaradi olajšanja izvajanja integriranega sistema bi moralo biti dovoljeno, da se dejanske meritve kmetijskih parcel omejijo na naključni vzorec 50 % prijavljenih kmetijskih parcel. Rezultate meritev na podlagi vzorca bi bilo treba ekstrapolirati na preostalo populacijo ali pa bi bilo treba meritve razširiti na vse prijavljene kmetijske parcele.
(39)
Za zagotovitev kakovosti meritev, enakovredne kakovosti, ki se zahteva s tehničnimi standardi, pripravljenimi na ravni Unije, bi bilo treba določiti pravila v zvezi z elementi pregledov na kraju samem, preverjanjem pogojev za upravičenost, metodami merjenja površine in pripomočki za merjenje, ki jih morajo države članice uporabiti za preglede na kraju samem.
(40)
Določiti bi bilo treba pogoje za uporabo daljinskega zaznavanja za preglede na kraju samem in določiti, da se v vseh primerih, v katerih fotointerpretacija ne zagotavlja jasnih rezultatov, opravijo pregledi na terenu. Zaradi vremenskih razmer bi se lahko na primer zgodilo, da ne bodo vsi posnetki parcel dovolj kakovostni, da bi bilo mogoče preveriti vse pogoje za upravičenost ali izmeriti površino. V takih primerih bi bilo treba pregled na kraju samem opraviti na tradicionalni način ali ga dopolniti s tradicionalnim načinom. Poleg tega je primerno zahtevati, da se preverjanje skladnosti z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi opravi enako natančno kot pregled na kraju samem, opravljen na tradicionalen način.
(41)
Da bi lahko nacionalni organi in kateri koli pristojni organ Unije sprejeli nadaljnje ukrepe po opravljenih pregledih na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih vpisati v poročilo o kontroli. Upravičencu ali zastopniku bi bilo treba omogočiti podpis poročila. Vendar bi bilo treba pri pregledih na kraju samem z daljinskim zaznavanjem državam članicam dovoliti, da to možnost zagotovijo le, kadar se s pregledom odkrije neskladnost. V primeru odkritja kakršne koli neskladnosti bi moral upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem prejeti kopijo poročila.
(42)
Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1082/2003 (6) so bile določene posebne določbe o kontroli. Kadar se opravijo pregledi na podlagi navedene uredbe, bi bilo treba za namene integriranega sistema rezultate vključiti v poročilo o kontroli.
(43)
Kar zadeva države članice, ki se odločijo za uporabo sheme pomoči za živali ali ukrepa podpore na žival, bi bilo treba za pomoč ali podporo, zaprošeno v okviru teh shem pomoči ali podpornih ukrepov, določiti časovni razpored in minimalno vsebino pregledov na kraju samem. Za učinkovito preverjanje pravilnosti prijav v vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo in priglasitev v računalniško zbirko podatkov za živali je nujno, da se izvajajo taki pregledi na kraju samem. Pregledi na kraju samem v zvezi s shemami pomoči za živali ali ukrepi podpore na žival bi morali zajemati zlasti preverjanje skladnosti s pogoji za upravičenost, pravilnost vnosov v register in, kjer je to ustrezno, potnih listov.
(44)
Da bi lahko pristojni nacionalni organi in kateri koli pristojni organ Unije sprejeli nadaljnje ukrepe po opravljenih pregledih na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih vpisati v poročilo o kontroli. Upravičencu ali zastopniku bi bilo treba omogočiti podpis poročila med pregledom. V primeru odkritja kakršne koli neskladnosti bi moral upravičenec ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem prejeti kopijo poročila.
(45)
Za namene člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 bi bilo treba določiti pravila za izvajanje sistema, ki ga morajo države članice uporabljati za preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola v konoplji.
(46)
V tem okviru je treba določiti obdobje, v katerem se konoplja, gojena zaradi vlaken, ne sme žeti po cvetenju, da se omogoči učinkovito izvajanje obveznosti kontrole, določenih za take posevke.
(47)
Potrebna so podrobnejša pravila za organizacijo upravnih pregledov in pregledov na kraju samem ter izračun upravnih kazni v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja zunaj integriranega sistema.
(48)
Glede na posebne značilnosti navedenih ukrepov bi bilo treba z upravnimi pregledi preverjati skladnost z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo in veljavnimi programi razvoja podeželja, pri čemer bi morala biti zajeta vsa merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti, ki jih je mogoče preveriti s takimi pregledi. Za preverjanje realizacije naložbenih operacij bi morali upravni pregledi običajno vključevati tudi obisk operacije, ki prejema podporo, ali naložbenega območja.
(49)
Pregledi na kraju samem bi morali biti organizirani na podlagi naključnih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja. Delež naključnega vzorca bi moral biti dovolj velik, da bi dobili reprezentativno stopnjo napake.
(50)
Za zagotovitev zadostnih pregledov je treba opredeliti najmanjšo stopnjo kontrole za preglede na kraju samem. To stopnjo bi bilo treba povečati, kadar se s pregledi odkrije večja neskladnost. Podobno bi morale države članice stopnjo zmanjšati, kadar so stopnje napak pod pragom pomembnosti ter sistemi upravljanja in kontrol pravilno delujejo.
(51)
Za zagotovitev enotne uporabe pregledov na kraju samem je treba opredeliti vsebino takih pregledov.
(52)
Za preverjanje izpolnjevanja zahteve glede trajnosti, kot je opredeljena v členu 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi bilo treba opraviti naknadne preglede naložbenih operacij. Določiti bi bilo treba podlago in vsebino navedenih pregledov.
(53)
Izkušnje so pokazale, da so za nekatere posebne ukrepe za razvoj podeželja in izdatke v zvezi s tehnično pomočjo na pobudo držav članic potrebne posebne določbe o kontroli.
(54)
V skladu z Uredbo (EU) št. 1306/2013 se upravne kazni ne naložijo za manjšo neskladnost, tudi če je izražena v obliki praga. V zvezi z nekaterimi ukrepi za razvoj podeželja bi bilo treba določiti pravila za opredelitev neskladnosti kot manjše, vključno z določitvijo kvantitativnega praga, izraženega kot odstotni delež upravičenega zneska podpore. Opredeliti bi bilo treba ta prag in za njegovo preseganje bi morala veljati sorazmerna upravna kazen.
(55)
Za spremljanje upoštevanja raznih obveznosti navzkrižne skladnosti je treba vzpostaviti kontrolni sistem in določiti ustrezne upravne kazni. Za to morajo različni organi v državah članicah sporočiti informacije, zlasti o vlogah za pomoč, kontrolnih vzorcih in rezultatih pregledov na kraju samem. Določiti bi bilo treba osnovne elemente takega sistema.
(56)
Uredba (EU) št. 1306/2013 uvaja obveznosti navzkrižne skladnosti za upravičence, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, podporo v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter letne premije na podlagi točk (a) in (b) člena 21(1) ter členov 28 do 31, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter določa sistem zmanjšanj in izključitev, kadar take obveznosti niso izpolnjene. Določiti bi bilo treba podrobnosti navedenega sistema.
(57)
Pregledi navzkrižne skladnosti se lahko končajo pred prejetjem plačil in letnih premij iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ali po njem. Zlasti bi bilo treba, kadar takih pregledov ni mogoče končati pred prejetjem navedenih plačil in letnih premij, znesek, ki ga mora plačati upravičenec na podlagi kakršne koli upravne kazni, izterjati v skladu s to uredbo ali z izravnavo.
(58)
Določiti bi bilo treba pravila v zvezi z organi v državah članicah, odgovornimi za kontrolni sistem v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti.
(59)
Določiti bi bilo treba najmanjšo stopnjo kontrole za preverjanje upoštevanja obveznosti navzkrižne skladnosti. Ta stopnja kontrole bi morala biti določena na najmanj 1 % skupnega števila upravičencev iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki spadajo na področje pristojnosti vsakega kontrolnega organa in se izberejo na podlagi ustrezne analize tveganja.
(60)
Za izračun kontrolnega vzorca v posebnem primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba državam članicam omogočiti prožnost pri odločitvi, ali naj se skupina obravnava kot celota oziroma ali naj se vsak član skupine obravnava posamezno.
(61)
Državam članicam bi bilo treba zagotoviti možnost, da najmanjšo stopnjo kontrole upoštevajo na ravni posameznega pristojnega kontrolnega organa, na ravni plačilne agencije ali na ravni akta ali standarda ali skupine aktov ali standardov.
(62)
Kadar posebna zakonodaja, ki se uporablja za akt ali standarde, določa najmanjše stopnje kontrole, bi morale države članice upoštevati te stopnje. Vendar bi bilo treba državam članicam dovoliti, da za preglede navzkrižne skladnosti na kraju samem uporabijo enotno stopnjo kontrole. Če se države članice odločijo za to možnost, bi bilo treba vsakršno neskladnost, odkrito med pregledi na kraju samem na podlagi sektorske zakonodaje, prijaviti in sprejeti nadaljnje ukrepe v okviru navzkrižne skladnosti.
(63)
Kar zadeva obveznosti navzkrižne skladnosti v zvezi z Direktivo Sveta 96/22/ES (10), bi moralo zaradi poenostavitve veljati, da je uporaba posebne ravni vzorčenja načrtov spremljanja v skladu z zahtevo glede najmanjše stopnje, določene s to uredbo.
(64)
Državam članicam bi bilo treba omogočiti potrebno prožnost za dosego najmanjše stopnje kontrole z uporabo rezultatov drugih pregledov na kraju samem ali z nadomestitvijo upravičencev.
(65)
Da bi preprečili kakršno koli oslabitev kontrolnega sistema, zlasti glede vzorčenja za preglede navzkrižne skladnosti na kraju samem, se nadaljnji pregledi, opravljeni v zvezi s pravilom de minimis iz člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne bi smeli upoštevati pri izračunu za določitev najmanjšega kontrolnega vzorca za navzkrižno skladnost.
(66)
Posledica ugotovitve večje stopnje neskladnosti v zvezi z navzkrižno skladnostjo bi morala biti večje število pregledov na kraju samem v naslednjem letu, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotavljanja pravilnosti zadevnih vlog za pomoč. Dodatni pregledi bi morali biti usmerjeni na zadevne akte ali standarde.
(67)
Kar zadeva uporabo pravila de minimis v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, je pomembno določiti delež upravičencev, pri katerih bi bilo treba preveriti, ali je bila ugotovljena neskladnost odpravljena.
(68)
Kontrolni vzorec za navzkrižno skladnosti bi moral biti sestavljen delno na podlagi analize tveganja in delno na podlagi naključne izbire. Dejavnike tveganja bi moral določiti pristojni organ, saj je v boljšem položaju za izbiro ustreznih dejavnikov tveganja. Da bi zagotovili ustrezno in učinkovito analizo tveganja, bi bilo treba vsako leto oceniti učinkovitost analize tveganja in jo posodobiti ob upoštevanju pomena vsakega dejavnika tveganja, primerjave rezultatov naključno izbranih vzorcev in vzorcev, izbranih na podlagi tveganja, ter posebnih razmer v državah članicah.
(69)
Vzorčenje pregledov na kraju samem za navzkrižno skladnost je mogoče izboljšati tako, da se državam članicam dovoli, da upoštevajo analizo tveganja v zvezi s sodelovanjem upravičencev v sistemu kmetijskega svetovanja iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in sodelovanjem upravičencev v ustreznih sistemih certificiranja. Vendar bi bilo treba v primeru upoštevanja navedenega sodelovanja dokazati, da upravičenci, ki sodelujejo v navedenih sistemih, pomenijo manjše tveganje kot upravičenci, ki ne sodelujejo v njih.
(70)
V nekaterih primerih je ustrezno opraviti preglede na kraju samem v zvezi z navzkrižno skladnostjo, preden so prejete vse vloge. Državam članicam bi bilo torej treba dovoliti, da opravijo delno izbiro kontrolnega vzorca pred iztekom roka za vloge.
(71)
Splošno pravilo je, da bi bilo treba kontrolni vzorec za navzkrižno skladnost sestaviti iz celotne populacije upravičencev iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, za katere je odgovoren zadevni pristojni kontrolni organ. Na podlagi odstopanja od tega pravila se lahko vzorci izberejo ločeno iz vsake izmed treh kategorij upravičencev. Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da kontrolni vzorec sestavijo na podlagi vzorcev upravičencev, ki so izbrani za pregled na kraju samem v zvezi z merili za upravičenost. Dovoljeno bi moralo biti tudi kombiniranje postopkov, vendar samo, če se s tem poveča učinkovitost kontrolnega sistema.
(72)
V primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013 in ki je izbrana za preglede na kraju samem, bi bilo treba zagotoviti, da se pri vseh njenih članih preveri njihova skladnost z ustreznimi zahtevami in standardi.
(73)
Za preglede na kraju samem za navzkrižno skladnost bi na splošno bilo potrebnih več obiskov iste kmetije. Za zmanjšanje bremena, ki ga upravičencem in upravam povzročajo pregledi, bi moralo biti mogoče preglede omejiti na en obisk. Pojasniti bi bilo treba čas tega obiska. Države članice bi morale vseeno zagotoviti, da se v istem koledarskem letu opravi reprezentativen in učinkovit pregled zahtev in standardov.
(74)
Omejitev pregledov na kraju samem na vzorec vsaj polovice zadevnih parcel ne bi smela pomeniti sorazmernega zmanjšanja ustrezne mogoče kazni.
(75)
Da bi poenostavili preglede na kraju samem za navzkrižno skladnost in omogočili boljši izkoristek obstoječih kontrolnih zmogljivosti, bi bilo treba omogočiti, da se pregledi na ravni kmetije, kadar je učinkovitost pregledov vsaj enaka učinkovitosti, doseženi s pregledi na kraju samem, nadomestijo z upravnimi pregledi.
(76)
Poleg tega bi morale imeti države članice pri izvajanju pregledov na kraju samem v okviru navzkrižne skladnosti možnost uporabiti objektivne kazalnike, specifične za nekatere zahteve ali standarde. Vendar bi morali biti ti kazalniki neposredno povezani z zahtevami ali standardi, ki jih predstavljajo, ter zajemati vse elemente, ki jih je treba pregledati.
(77)
Preglede na kraju samem bi bilo treba opraviti v koledarskem letu, v katerem so bile predložene zadevne vloge za pomoč in zahtevki za plačilo. Kar zadeva prosilce za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba navedene preglede opraviti kadar koli v obdobju, navedenem v drugem pododstavku člena 97(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
(78)
Določiti je treba pravila za vzpostavitev podrobnih in posebnih poročil o kontroli za navzkrižno skladnost. Specializirani inšpektorji s tega področja bi morali navesti svoje ugotovitve in stopnjo resnosti takih ugotovitev, da bi lahko plačilna agencija določila s tem povezana zmanjšanja ali po potrebi sprejela odločitev o izključitvah iz plačil in letnih premij iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
(79)
Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki opravlja preglede, obveščeno o razlogu za izbiro upravičenca za pregled na kraju samem. Države članice bi morale voditi evidenco takih informacij.
(80)
Informacije o rezultatih pregledov navzkrižne skladnosti bi morale biti na voljo vsem plačilnim agencijam, ki so odgovorne za upravljanje različnih plačil, za katera veljajo zahteve navzkrižne skladnosti, tako da se uporabijo ustrezna zmanjšanja, kadar so upravičena z ugotovitvami.
(81)
Upravičence bi bilo treba obvestiti o vsaki možni neskladnosti, ugotovljeni na podlagi pregleda na kraju samem. Primerno je določiti rok, v katerem bi morali upravičenci prejeti navedene informacije. Vendar zadevnim upravičencem ne bi smelo biti omogočeno, da bi se zaradi prekoračitve navedenega roka izognili posledicam kakšne koli ugotovljene neskladnosti.
(82)
V zvezi s pravilom de minimis iz člena 97(3) ali sistemom zgodnjega opozarjanja iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi bilo treba pojasniti, da se obveznost obvestitve upravičenca o popravnih ukrepih ne uporablja, če je upravičenec že nemudoma ukrepal.
(83)
Za primere, v katerih se država članica odloči, da ne bo uporabila upravnih kazni za neskladnost, kot je določeno v členu 97(3) in členu 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, bi bilo treba določiti zahteve glede odprave zadevne neskladnosti.
(84)
Za izboljšanje komuniciranja med strankami, vključenimi v kontrolo, bi bilo treba določiti, da se plačilni agenciji ali usklajevalnemu organu na zahtevo pošljejo ali dajo na voljo ustrezni spremni dokumenti.
(85)
Upravno kazen bi bilo treba uporabiti za skupni znesek plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki so bila ali bodo odobrena upravičencu v zvezi z zadevnimi vlogami za pomoč ali zahtevki za plačilo, predloženimi v koledarskem letu ugotovitve. Zlasti kar zadeva prosilce za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba upravno kazen uporabiti za skupni znesek, prejet v zvezi z vlogo za sheme podpore na podlagi navedenih členov. Kar zadeva ukrep za prestrukturiranje in preusmeritev, bi bilo treba skupni znesek deliti s tri.
(86)
V primeru skupine oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba zmanjšanje, povezano z neskladnostjo člana skupine, izračunati v skladu z ustreznimi določbami o navzkrižni skladnosti. Pri uporabi dobljenega odstotka zmanjšanja bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so obveznosti navzkrižne skladnosti individualne, in načelo sorazmernosti. Vendar bi bilo treba odločitev, ali je treba zmanjšanje uporabiti za skupino ali samo za člane, pri katerih je ugotovljena neskladnost, prepustiti državam članicam.
(87)
Določiti bi bilo treba podrobna postopkovna in tehnična pravila glede izračuna in uporabe upravnih kazni v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti.
(88)
Zmanjšanja in izključitve bi bilo treba opredeliti glede na resnost zagrešene neskladnosti in bi morali zajemati celo popolno izključitev upravičenca iz vseh plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 v naslednjem koledarskem letu.
(89)
Odbora za neposredna plačila in za razvoj podeželja nista dala svojega mnenja v roku, ki ga je določil predsednik -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z:
(a)
uradnimi obvestili, ki jih morajo države članice poslati Komisiji v skladu s svojimi obveznostmi za zaščito finančnih interesov Unije;
(b)
upravnimi pregledi in pregledi na kraju samem, ki jih morajo države članice izvajati v zvezi z upoštevanjem meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti;
(c)
minimalno stopnjo pregledov na kraju samem in obveznostjo povečanja navedene stopnje ali možnostjo njenega zmanjšanja;
(d)
poročanjem o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih;
(e)
organi, pristojnimi za izvajanje pregledov glede skladnosti, in vsebino takih pregledov;
(f)
posebnimi kontrolnimi ukrepi in metodami za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola v konoplji;
(g)
vzpostavitvijo in delovanjem sistema za preverjanje odobrenih medpanožnih organizacij za posebno plačilo za bombaž;
(h)
primeri, v katerih se lahko vloge za pomoč in zahtevki za plačilo ali vsa druga obvestila, zahtevki ali prošnje popravijo in prilagodijo, potem ko so že bili predloženi;
(i)
uporabo in izračunom delne ali popolne ukinitve plačil;
(j)
izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov in kazni ter neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic in zaračunavanjem obresti;
(k)
uporabo in izračunom upravnih kazni;
(l)
opredelitvijo neskladnosti kot manjše neskladnosti;
(m)
vlogami za pomoč in zahtevki za plačilo ter vlogami za plačilne pravice, vključno s končnim rokom za predložitev vlog, zahtevami glede najmanjšega obsega informacij, ki jih je treba vključiti v vloge, določbami za spremembo ali umik vlog za pomoč, oprostitvijo zahteve za vložitev vlog za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke;
(n)
izvajanjem pregledov, da se preverijo izpolnjevanje obveznosti ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo, vključno s pravili o tolerancah meritev za preglede na kraju samem;
(o)
tehničnimi specifikacijami, potrebnimi za enotno izvajanje poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013;
(p)
prenosom kmetijskih gospodarstev;
(q)
izplačevanjem predplačil;
(r)
izvajanjem pregledov v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, vključno z upoštevanjem sodelovanja kmetov v sistemu kmetijskega svetovanja in sodelovanja kmetov v sistemu certificiranja;
(s)
izračunom in uporabo upravnih kazni v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti navzkrižne skladnosti, tudi kar zadeva upravičence, ki so skupina oseb.
Člen 2
Izmenjava informacij o vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah
1. Zaradi pravilnega upravljanja shem pomoči in podpornih ukrepov ter kadar je v državi članici za upravljanje neposrednih plačil in ukrepov za razvoj podeželja v zvezi z istim upravičencem odgovorna več kot ena plačilna agencija, zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so informacije, ki se zahtevajo v vlogah za pomoč, vlogah za podporo, zahtevkih za plačilo in drugih izjavah, po potrebi na voljo vsem vključenim plačilnim agencijam.
2. Kadar pregledov ne opravi pristojna plačilna agencija, zadevna država članica zagotovi, da navedena plačilna agencija prejme zadostne informacije o opravljenih pregledih in njihovih rezultatih. Potrebne informacije opredeli plačilna agencija.
Člen 3
Umik vlog za pomoč, vlog za podporo, zahtevkov za plačilo in drugih izjav
1. Vloga za pomoč, vloga za podporo, zahtevek za plačilo ali druga izjava se lahko kadar koli v celoti ali delno pisno umakne. Pristojni organ evidentira tak umik.
Če država članica uporabi možnosti, določene v členu 21(3), lahko določi, da lahko priglasitve živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, v računalniško zbirko podatkov za živali nadomestijo pisni umik.
2. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnih koli primerih neskladnosti v dokumentih iz odstavka 1, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, umiki niso dovoljeni v zvezi z deli navedenih dokumentov, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.
3. Položaj upravičencev po umiku v skladu z odstavkom 1 je enak položaju, v katerem so bili pred predložitvijo zadevnih dokumentov ali dela teh dokumentov.
Člen 4
Popravki in prilagoditve očitnih napak
Vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevki za plačilo in vsi spremni dokumenti, ki jih predloži upravičenec, se lahko kadar koli po predložitvi popravijo ali prilagodijo v primeru očitnih napak, ki jih prizna pristojni organ na podlagi celostne ocene posameznega primera in pod pogojem, da je upravičenec ravnal v dobri veri.
Pristojni organ lahko očitne napake prizna samo, če so nedvoumne in se lahko odkrijejo ob preprostem pregledu informacij v dokumentih iz prvega pododstavka.
Člen 5
Uporaba zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni
Če za primer neskladnosti, za katerega se uporabljajo kazni v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (11), veljajo tudi ukinitve ali kazni v skladu s poglavjema III in IV naslova II ali v skladu z naslovom III navedene uredbe:
(a)
se znižanja [zmanjšanja], zavrnitve, ukinitve ali kazni, določeni v poglavjih III in IV naslova II ali pod naslovom III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za sheme neposrednih plačil ali ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema;
(b)
se kazni, določene v poglavju II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, uporabijo za skupni znesek plačil, ki bodo zadevnemu upravičencu odobrena v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in za katera ne veljajo zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve ali kazni iz točke (a).
Zmanjšanja, zavrnitve, ukinitve in kazni iz prvega pododstavka se uporabijo v skladu s členom 6 te uredbe brez poseganja v dodatne kazni na podlagi drugih določb zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje.
Člen 6
Vrstni red zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev in kazni pri vsaki shemi neposrednih plačil ali ukrepu za razvoj podeželja
1. Znesek plačila, ki bo upravičencu odobren na podlagi sheme iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, država članica določi na podlagi pogojev, določenih v skladu z navedeno uredbo ter programi za najbolj oddaljene regije Unije in manjše egejske otoke, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 228/2013 (12) oziroma Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) za zadevno shemo neposrednih podpor.
2. Za vsako shemo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in za vsak ukrep za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema, kot je opredeljen v točki 6 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, se zmanjšanja, ukinitve in kazni izračunajo, če je ustrezno, v naslednjem vrstnem redu:
(a)
znižanja [zmanjšanja] in kazni, določeni v poglavju IV naslova II Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razen kazni iz člena 16 navedene uredbe, se uporabijo za vsak primer neskladnosti;
(b)
znesek, izračunan na podlagi točke (a), se uporabi kot podlaga za izračun zavrnitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;
(c)
znesek, izračunan na podlagi točke (b), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primeru pozne predložitve v skladu s členoma 13 in 14 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;
(d)
znesek, izračunan na podlagi točke (c), se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo v primerih neprijave kmetijskih parcel v skladu s členom 16 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;
(e)
znesek, izračunan na podlagi točke (d), se uporabi kot podlaga za izračun ukinitev iz naslova III Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;
(f)
znesek, izračunan na podlagi točke (e), se uporabi kot podlaga za uporabo:
(i)
linearnega zmanjšanja iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(ii)
linearnega zmanjšanja iz člena 51(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(iii)
linearnega zmanjšanja iz člena 65(2)(c) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(iv)
linearnega zmanjšanja iz člena 65(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(v)
linearnega zmanjšanja, ki se uporabi, če plačila, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. 1307/2013, presegajo nacionalno zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 42(2) navedene uredbe.
3. Znesek, izračunan na podlagi točke (f) odstavka 2, se uporabi kot podlaga za:
(a)
uporabo zmanjšanja plačil iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(b)
uporabo odstotnega deleža linearnega zmanjšanja, določenega v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(c)
uporabo prilagoditvene stopnje iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
4. Znesek plačila, izračunan na podlagi odstavka 3, se uporabi kot podlaga za izračun kakršnih koli znižanj [zmanjšanj], ki se uporabijo za neupoštevanje navzkrižne skladnosti v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
Člen 7
Izterjava neupravičeno izplačanih zneskov
1. Če je izvršeno neupravičeno plačilo, upravičenec vrne zadevni znesek skupaj z, kadar je to ustrezno, obrestmi, izračunanimi v skladu z odstavkom 2.
2. Obresti se izračunajo za obdobje, ki preteče med rokom plačila za upravičenca, navedenim na nalogu za izterjavo, ki ni določen na več kot 60 dni, in datumom bodisi vračila bodisi odbitka.
Uporabljena obrestna mera se izračuna v skladu z nacionalno zakonodajo, vendar ni nižja od obrestne mere, ki se uporablja za izterjavo zneskov v skladu z nacionalnimi določbami.
3. Obveznost vračila iz odstavka 1 ne velja, če je bilo plačilo izvršeno zaradi napake pristojnega ali drugega organa in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti.
Če pa se napaka nanaša na dejanske elemente, pomembne za izračun zadevnega plačila, se prvi pododstavek uporablja le, če odločitev o izterjavi ni bila sporočena v 12 mesecih po plačilu.
Člen 8
Prenos kmetijskih gospodarstev
1. V tem členu:
(a)
„prenos kmetijskega gospodarstva“ pomeni prodajo, zakup ali podobno vrsto posla v zvezi z zadevnimi proizvodnimi enotami;
(b)
„prenosnik“ pomeni upravičenca, čigar kmetijsko gospodarstvo se prenese na drugega upravičenca;
(c)
„prevzemnik“ pomeni upravičenca, na katerega se kmetijsko gospodarstvo prenese.
2. Če je kmetijsko gospodarstvo v celoti preneseno z enega upravičenca na drugega po vložitvi vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevka za plačilo in preden so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči ali podpore, se prenosniku ne odobri pomoč ali podpora v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.
3. Pomoč, za katero zaprosi prenosnik, ali plačilo, ki ga zahteva, se prevzemniku odobri, kadar:
(a)
v obdobju, ki ga določijo države članice, prevzemnik obvesti pristojni organ o prenosu in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore;
(b)
prevzemnik predloži vse dokaze, ki jih zahteva pristojni organ;
(c)
so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore v zvezi s prenesenim kmetijskim gospodarstvom.
4. Ko prevzemnik obvesti pristojni organ in zahteva plačilo pomoči in/ali podpore v skladu z odstavkom 3(a):
(a)
se vse pravice in obveznosti prenosnika, ki izhajajo iz pravnega razmerja med prenosnikom in pristojnim organom, nastalim z vlogo za pomoč, vlogo za podporo ali zahtevkom za plačilo, prenesejo na prevzemnika;
(b)
se vsa dejanja, ki so potrebna za odobritev pomoči in/ali podpore, in vse prijave prenosnika pred prenosom pripišejo prevzemniku za namene uporabe ustreznih predpisov Unije;
(c)
se preneseno kmetijsko gospodarstvo šteje, kadar je to ustrezno, za ločeno kmetijsko gospodarstvo v zvezi z zadevnim letom zahtevkov.
5. Države članice lahko določijo, kadar je to ustrezno, da se pomoč in/ali podpora odobri prenosniku. V takem primeru:
(a)
se prevzemniku ne odobri nobena pomoč ali podpora;
(b)
države članice smiselno uporabljajo zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4.
Člen 9
Uradna obvestila
1. Države članice vsako leto do 15. julija Komisiji za vse sheme neposrednih plačil, ukrepe za razvoj podeželja in tehnično pomoč ter sheme podpore v vinskem sektorju iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 sporočijo kontrolne podatke in kontrolno statistiko za predhodno koledarsko leto ter zlasti:
(a)
podatke v zvezi s posameznimi upravičenci v smislu vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo, prijavljenih površin in živali in/ali površin in živali, za katere se zahteva plačilo, ter rezultatov upravnih pregledov, pregledov na kraju samem in naknadnih pregledov;
(b)
kadar je ustrezno, rezultate pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo, vključno z ustreznimi zmanjšanji in izključitvami.
Taka uradna obvestila se pošiljajo po elektronski poti na podlagi tehničnih specifikacij za prenos kontrolnih podatkov in kontrolne statistike, ki jih državam članicam zagotovi Komisija.
2. Države članice Komisijo do 15. julija 2015 uradno obvestijo o poročilu v zvezi z možnostmi, izbranimi za kontrolo zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo, in pristojnimi kontrolnimi organi, odgovornimi za preglede zahtev in standardov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Naknadne spremembe v zvezi z informacijami, zagotovljenimi v navedenem poročilu, se sporočijo nemudoma.
3. Države članice vsako leto do 15. julija Komisijo uradno obvestijo o poročilu v zvezi z ukrepi, sprejetimi za upravljanje in kontrolo prostovoljne vezane podpore v zvezi s predhodnim koledarskim letom.
4. Računalniški podatki, vzpostavljeni kot del integriranega sistema, se uporabljajo za podporo informacijam, ki jih je treba v okviru sektorskih predpisov poslati Komisiji.
NASLOV II
INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM
POGLAVJE I
Splošna pravila
Člen 10
Predplačila za neposredna plačila
Države članice lahko upravičencem v zvezi z vlogami za pomoč za zadevno leto izplačajo predplačila za neposredna plačila brez uporabe prilagoditvene stopnje za finančno disciplino iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1307/2013. Pri izplačilu preostalega zneska, ki se upravičencem odobri od 1. decembra, se upošteva prilagoditvena stopnja za finančno disciplino, ki se takrat uporablja za skupni znesek neposrednih plačil v ustreznem koledarskem letu.
POGLAVJE II
Vloge za pomoč in zahtevki za plačila
Oddelek 1
Skupne določbe
Člen 11
Poenostavitev postopkov
1. Razen če ni drugače določeno v uredbah (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013, Delegirani uredbi (EU) št. 640/2014 ali tej uredbi, lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se kakršna koli obvestila na podlagi te uredbe od upravičenca za organe in obratno pošiljajo po elektronski poti, če to ne povzroči razlikovanja med upravičenci in če so sprejeti ustrezni ukrepi, zlasti za zagotovitev, da:
(a)
je upravičenec nedvoumno opredeljen;
(b)
upravičenec izpolnjuje vse zahteve na podlagi zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;
(c)
so poslani podatki zanesljivi z vidika pravilnega upravljanja zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja; če se uporabijo podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali, kot je opredeljena v točki 9 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, navedena podatkovna zbirka omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja;
(d)
pristojni organi spremne dokumente, ki jih ni mogoče poslati po elektronski poti, prejmejo v enakih rokih, kot veljajo za pošiljanje z neelektronskimi sredstvi.
2. Države članice lahko v zvezi s predložitvijo vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo pod pogoji iz odstavka 1 zagotovijo poenostavljene postopke, kadar so podatki že na voljo organom, zlasti kadar se stanje ni spremenilo od zadnje predložitve vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo v okviru zadevne sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Države članice se lahko odločijo uporabiti podatke, pridobljene iz virov podatkov, ki so na voljo nacionalnim organom za namene vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo. V takem primeru država članica zagotovi, da navedeni viri podatkov omogočajo raven zanesljivosti, potrebno za pravilno upravljanje podatkov, da se zagotovijo zanesljivost, celovitost in varnost takih podatkov.
3. Kadar je mogoče, lahko pristojni organ zahteva, da se informacije, ki se zahtevajo v katerih koli spremnih dokumentih, predložijo skupaj z vlogo za pomoč ali zahtevkom za plačilo neposredno iz vira informacij.
Člen 12
Splošne določbe v zvezi z zbirno vlogo in s predložitvijo vloge za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja
1. Če države članice v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013 določijo, da bodo vloge za pomoč za neposredna plačila in zahtevki za plačilo za ukrepe za razvoj podeželja zajeti z zbirno vlogo, se členi 20, 21 in 22 te uredbe uporabljajo smiselno v zvezi s posebnimi zahtevami, določenimi glede na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru navedenih shem ali ukrepov.
2. Upravičenec, ki zaprosi za pomoč in/ali podporo na podlagi katerega koli neposrednega plačila na površino ali ukrepa za razvoj podeželja, lahko vloži samo eno zbirno vlogo na leto.
3. Države članice zagotovijo ustrezne postopke za predložitev vlog za podporo v okviru ukrepov za razvoj podeželja.
Člen 13
Končni rok za predložitev zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo
1. Države članice določijo končne roke, do katerih se predložijo zbirna vloga, vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo. Končni roki so najpozneje 15. maja vsako leto. Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ne sme biti poznejši od 15. junija.
Države članice pri določitvi končnih rokov upoštevajo obdobje, potrebno za to, da so na voljo vsi ustrezni podatki za pravilno administrativno in finančno upravljanje pomoči in/ali podpore, in zagotovijo, da se lahko načrtujejo učinkoviti pregledi.
2. V skladu s postopkom iz drugega odstavka člena 78 Uredbe (EU) št. 1306/2013 se lahko končni roki iz odstavka 1 tega člena na nekaterih območjih s posebnimi vremenskimi razmerami določijo na poznejši datum.
Člen 14
Vsebina zbirne vloge ali zahtevka za plačilo
1. Zbirna vloga ali zahtevek za plačilo vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, zlasti:
(a)
identiteto upravičenca;
(b)
podrobnosti o zadevnih shemah neposrednih plačil in/ali ukrepih za razvoj podeželja;
(c)
identifikacijo plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za namene sheme osnovnega plačila;
(d)
podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, njihove površine, izražene v hektarjih na dve decimalni mesti, njihove lokacije in po potrebi dodatne specifikacije o uporabi kmetijskih parcel;
(e)
kadar je ustrezno, podrobnosti, ki omogočajo nedvoumno identifikacijo nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja;
(f)
kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme in/ali ukrepa;
(g)
izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevnimi shemami neposrednih plačil in/ali ukrepi za razvoj podeželja;
(h)
kadar je ustrezno, navedbo upravičenca, da je vključen na seznam nekmetijskih podjetij ali dejavnosti iz prvega in drugega pododstavka člena 9(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Za identifikacijo plačilnih pravic iz odstavka 1(c) je na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, navedena identifikacija plačilnih pravic v skladu s sistemom za identifikacijo in registracijo iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
3. Države članice lahko v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila odstopajo od tega člena in člena 17 te uredbe v zvezi s plačilnimi pravicami.
Člen 15
Spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo
1. Po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo se lahko v zbirno vlogo ali zahtevek za plačilo dodajo posamezne kmetijske parcele ali posamezne plačilne pravice ali se te parcele ali pravice v vlogi ali zahtevku prilagodijo, pod pogojem, da se upoštevajo zahteve v okviru zadevnih shem neposrednih plačil ali ukrepov za razvoj podeželja.
Spremembe glede uporabe ali sheme neposrednih plačil ali ukrepa za razvoj podeželja v zvezi s posameznimi kmetijskimi parcelami ali v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so že prijavljene v zbirni vlogi, se lahko izvedejo pod enakimi pogoji.
Kadar spremembe iz prvega in drugega pododstavka vplivajo na katere koli spremne dokumente ali pogodbe, ki jih je treba predložiti, se lahko taki dokumenti ali pogodbe ustrezno spremenijo.
2. Spremembe, izvedene v skladu z odstavkom 1, se pisno sporočijo pristojnemu organu do 31. maja zadevnega leta, razen v primeru Estonije, Latvije, Litve, Finske in Švedske, v katerih se sporočijo do 15. junija zadevnega leta.
Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice določijo zgodnejši končni rok za sporočanje sprememb. Vendar navedeni rok ni prej kot 15 koledarskih dni po končnem roku za predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo, določenem v skladu s členom 13(1).
3. Če je pristojni organ upravičenca že obvestil o kakršnem koli primeru neskladnosti v zbirni vlogi ali zahtevku za plačilo, ali je pristojni organ upravičenca obvestil, da namerava opraviti pregled na kraju samem, ali se pri pregledu na kraju samem odkrije kakršna koli neskladnost, spremembe v skladu z odstavkom 1 niso dovoljene v zvezi s kmetijskimi parcelami, pri katerih je bila ugotovljena neskladnost.
Člen 16
Popravek vnaprej pripravljenih obrazcev
Ob predložitvi obrazca zbirne vloge, vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo upravičenec popravi vnaprej pripravljeni obrazec iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, če je prišlo do kakršnih koli sprememb, zlasti prenosov plačilnih pravic v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali če je katera izmed informacij, navedenih na vnaprej pripravljenih obrazcih, nepravilna.
Oddelek 2
Vloge za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino
Člen 17
Posebne zahteve v zvezi z vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino
1. Za identifikacijo vseh kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu in/ali nekmetijskega zemljišča, kot je navedeno v členu 14(1)(d) in (e), pristojni organ upravičencu zagotovi vnaprej pripravljen obrazec in ustrezni grafični prikaz iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in sicer z vmesnikom, temelječem na geografskem informacijskem sistemu, ki omogoča obdelavo prostorskih in alfanumeričnih podatkov o prijavljenih površinah (v nadaljnjem besedilu: geoprostorski obrazec vloge za pomoč).
2. Odstavek 1 se uporablja, kakor sledi:
(a)
od leta zahtevkov 2016 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 25 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;
(b)
od leta zahtevkov 2017 za število upravičencev, ki ustreza številu, ki je potrebno za pokrivanje vsaj 75 % skupne površine, ugotovljene za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v predhodnem letu;
(c)
od leta zahtevkov 2018 za vse upravičence.
3. Če upravičenec vloge za pomoč in/ali zahtevka za plačilo ne more predložiti z uporabo geoprostorskega obrazca vloge za pomoč, mu pristojni organ zagotovi bodisi:
(a)
potrebno tehnično pomoč bodisi
(b)
vnaprej pripravljene obrazce in ustrezne grafične prikaze v papirni obliki. V takem primeru pristojni organi informacije, ki jih prejme od upravičenca, prepiše v geoprostorski obrazec vloge za pomoč.
4. Na vnaprej pripravljenih obrazcih, zagotovljenih upravičencu, sta navedeni največja upravičena površina na referenčno parcelo v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 in površina, ugotovljena v predhodnem letu na kmetijsko parcelo za namene sheme osnovnega plačila, sheme enotnega plačila na površino in/ali ukrepa za razvoj podeželja na površino.
V grafičnem prikazu, zagotovljenem upravičencu v skladu s členom 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, kot je navedena v členu 5(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ter meje kmetijskih parcel, ugotovljenih v predhodnem letu, da bi lahko upravičenec pravilno navedel velikost in lokacijo vsake kmetijske parcele. Od leta zahtevkov 2016 so v njem navedene tudi vrsta, velikost in lokacija površin z ekološkim pomenom, ugotovljenih v predhodnem letu.
5. Upravičenec nedvoumno opredeli in prijavi površino vsake kmetijske parcele in, kadar je to ustrezno, vrsto, velikost in lokacijo površin z ekološkim pomenom. V zvezi s plačilom za zeleno komponento upravičenec navede tudi uporabo prijavljenih kmetijskih parcel.
V ta namen lahko potrdi informacije, ki so že navedene na vnaprej pripravljenem obrazcu. Vendar če informacije o površini, lokaciji ali mejah kmetijske parcele ali, kadar je to ustrezno, velikosti in lokaciji površin z ekološkim pomenom niso pravilne ali popolne, upravičenec popravi ali spremeni vnaprej pripravljeni obrazec.
Pristojni organ na podlagi popravkov ali dopolnitev, ki jih je upravičenec vnesel v vnaprej pripravljeni obrazec, presodi, ali je treba ustrezno referenčno parcelo posodobiti, pri čemer upošteva člen 5(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
6. Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013 na podlagi zavez, sprejetih v skladu s členom 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (14) ali členom 28(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, se zaveza navede v vlogi za pomoč s sklicevanjem na ustrezni zahtevek za plačilo.
Kadar upravičenec izvaja enakovredne prakse na podlagi nacionalnih ali regionalnih shem okoljskega certificiranja v skladu s členom 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v zvezi z vnaprej pripravljenim obrazcem in prijavo upravičenca smiselno uporabljata odstavka 4 in 5 tega člena.
Za namen regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in za del obveznosti glede površine z ekološkim pomenom, ki jih morajo upravičenci izpolnjevati posamezno, upravičenci, ki sodelujejo v takem regionalnem ali skupinskem izvajanju, za vsako kmetijsko parcelo nedvoumno opredelijo in prijavijo vrsto, velikost in lokacijo površine z ekološkim pomenom v skladu z odstavkom 5 tega člena. Upravičenci se v svoji vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo sklicujejo na prijavo regionalnega ali skupinskega izvajanja, kot je navedena v členu 18 te uredbe.
7. Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:
(a)
vse informacije, potrebne za identifikacijo parcel, posejanih s konopljo, z navedbo sort uporabljenih semen;
(b)
navedbo količin uporabljenih semen (kg na hektar);
(c)
uradne etikete na embalaži semen v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES (15), zlasti s členom 12 Direktive, ali kateri koli drug dokument, ki ga država članica priznava za enakovrednega.
Če se setev opravi po končnem roku za predložitev zbirne vloge, se etikete na podlagi odstopanja od točke (c) iz prvega pododstavka predložijo najpozneje do 30. junija. Kadar je treba etikete predložiti tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice določijo, da se navedene etikete vrnejo upravičencu potem, ko so bile predložene v skladu z navedeno točko. Vrnjene etikete se označijo kot uporabljene za vlogo.
8. Za posebno plačilo za bombaž iz poglavja 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 zbirna vloga vsebuje:
(a)
ime uporabljene sorte semen bombaža;
(b)
kadar je ustrezno, ime in naslov odobrene medpanožne organizacije, v katero je upravičenec včlanjen.
9. Površine, ki se ne uporabljajo za namene shem pomoči, določenih v naslovih III, IV in V Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpor v vinskem sektorju, kot so navedene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, se prijavijo v eni ali več rubrikah „druge uporabe“.
Člen 18
Prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja
Za vsako regionalno ali skupinsko izvajanje v skladu s členom 46(5) ali (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predloži prijava regionalnega ali skupinskega izvajanja, ki dopolnjuje vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo vsakega sodelujočega upravičenca.
Prijava vsebuje vse potrebne dodatne informacije, da se preveri skladnost z obveznostmi glede regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) ali (6) navedene uredbe, zlasti:
(a)
enotno identifikacijo vsakega sodelujočega upravičenca;
(b)
najmanjši odstotni delež, ki ga mora izpolnjevati vsak sodelujoči upravičenec posamezno, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 46(6) navedene uredbe;
(c)
skupno površino povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(5) navedene uredbe, ali skupne površine z ekološkim pomenom, kot je navedena v členu 46(6) navedene uredbe in v zvezi s katero se obveznosti izpolnjujejo skupaj;
(d)
vnaprej pripravljeni grafični prikaz, v katerem so prikazane meje in enotna identifikacija referenčnih parcel, ki se uporabijo za nedvoumno opredelitev povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom ali skupne površine z ekološkim pomenom ter navedbo njihovih meja.
Če v primeru regionalnega izvajanja podroben načrt iz člena 46(6) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 vsebuje vse informacije, navedene v drugem pododstavku tega člena, se lahko prijava iz prvega pododstavka nadomesti s sklicevanjem na načrt.
V primeru skupinskega izvajanja se prijava iz prvega pododstavka dopolni s pisnim dogovorom iz člena 47(4) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.
Člen 19
Vloge v zvezi s sodelovanjem v shemi za male kmete in umikom iz nje
1. Vloge za sodelovanje v shemi za male kmete iz člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, predložene leta 2015, vsebujejo sklicevanje na zbirno vlogo, ki jo je za leto zahtevkov 2015 predložil isti upravičenec, in po potrebi izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 navedene uredbe.
Države članice lahko določijo, da se vloga iz prvega pododstavka predloži skupaj z zbirno vlogo ali kot del zbirne vloge.
2. Države članice od leta zahtevkov 2016 zagotovijo poenostavljen postopek za vložitev vloge iz člena 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
3. Vnaprej pripravljeni obrazci, ki se uporabijo v postopku za vložitev vloge iz odstavka 2, se pripravijo na podlagi informacij, navedenih v zbirni vlogi, predloženi za leto zahtevkov 2015, in vsebujejo zlasti:
(a)
vse dodatne informacije, potrebne za ugotovitev skladnosti s členom 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013, in po potrebi vse dodatne informacije, potrebne za potrditev, da upravičenec še vedno izpolnjuje pogoje iz člena 9 navedene uredbe;
(b)
izjavo upravičenca, da je seznanjen s posebnimi pogoji v zvezi s shemo za male kmete, določenimi v členu 64 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Kadar se države članice odločijo za metodo plačila iz točke (a) prvega pododstavka člena 63(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ne da bi uporabile tretji pododstavek navedenega člena, se vnaprej pripravljeni obrazci na podlagi odstopanja od prvega pododstavka tega odstavka zagotovijo v skladu z oddelkom 1 tega poglavja.
4. Upravičenci, ki se odločijo za umik iz sheme za male kmete za leto po letu 2015 v skladu z drugim pododstavkom člena 62(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 ali členom 62(2) navedene uredbe, pristojni organ obvestijo o svojem umiku v skladu s pravili, ki jih določijo države članice.
Oddelek 3
Druge vloge
Člen 20
Posebne določbe v zvezi z vlogami za pomoč
Upravičenec, ki ne zaprosi za pomoč v okviru sheme pomoči na površino, ampak zaprosi za pomoč v okviru druge sheme, navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ali za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in ima na voljo kmetijsko površino, navedene površine prijavi na obrazcu vloge za pomoč v skladu s členom 17 te uredbe.
Upravičenec, za katerega veljajo samo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členoma 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na obrazcu vloge za pomoč prijavi površine, ki jih ima na voljo, za vsako koledarsko leto, v katerem se navedene obveznosti uporabljajo.
Vendar lahko države članice upravičence oprostijo obveznosti iz prvega in drugega pododstavka, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki zagotavljajo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 61 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Člen 21
Zahteve v zvezi z vlogo za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival
1. Vloga za pomoč na žival, kot je opredeljena v točki 15 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, ali zahtevek za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival, kot so opredeljeni v točki 14 drugega pododstavka člena 2(1) navedene uredbe, vsebuje vse informacije, potrebne za ugotovitev upravičenosti do pomoči in/ali podpore, in zlasti:
(a)
identiteto upravičenca;
(b)
sklicevanje na zbirno vlogo, če je že bila predložena;
(c)
število živali vsake vrste, za katero se predloži vloga za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo, in pri govedu identifikacijsko oznako živali;
(d)
kadar je ustrezno, zavezo upravičenca, da bo imel živali iz točke (c) na svojem kmetijskem gospodarstvu v obdobju, ki ga določi država članica, in informacije o lokaciji ali lokacijah, na katerih bodo živali v zadevnem obdobju;
(e)
kadar je ustrezno, vse spremne dokumente, potrebne za ugotovitev upravičenosti do zadevne sheme ali ukrepa;
(f)
izjavo upravičenca, da je seznanjen s pogoji v zvezi z zadevno pomočjo in/ali podporo.
2. Vsak imetnik živali ima pravico, da od pristojnega organa brez omejitev, v primernih časovnih presledkih in brez pretiranih zamud pridobi informacije o podatkih iz računalniške zbirke podatkov za živali, ki se nanašajo nanj in na njegove živali. Upravičenec ob predložitvi vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo izjavi, da so podatki pravilni in popolni, ali nepravilne podatke popravi ali manjkajoče podatke dopolni.
3. Države članice lahko določijo, da nekaterih informacij iz odstavka 1 ni treba vključiti v vlogo za pomoč na žival ali zahtevek za plačilo, če so bile pristojnemu organu že sporočene.
4. Države članice lahko uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniške zbirke podatkov za živali uporabijo za namene vloge za pomoč na žival ali zahtevka za plačilo, če računalniška zbirka podatkov za živali omogoča raven zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči ali podpornih ukrepov na ravni posameznih živali.
Postopki iz prvega pododstavka lahko vključujejo sistem, po katerem lahko upravičenec zaprosi za pomoč in/ali podporo za vse živali, ki na datum ali v obdobju, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč in/ali podporo na podlagi podatkov v računalniški zbirki podatkov za živali.
V takem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev:
(a)
da sta v skladu z določbami, ki veljajo za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep, datum ali obdobje iz drugega pododstavka jasno opredeljena in znana upravičencu;
(b)
da upravičenec ve, da se vse potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, štejejo za živali, pri katerih so bile ugotovljene neskladnosti, kot je navedeno v členu 31 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
5. Države članice lahko določijo, da se nekatere informacije iz odstavka 1 lahko pošljejo ali se pošljejo prek organa ali organov, ki ga ali jih same odobrijo. Vendar za poslane podatke ostaja odgovoren upravičenec.
Oddelek 4
Posebne določbe v zvezi s plačilnimi pravicami
Člen 22
Dodelitev ali povečanje vrednosti plačilnih pravic
1. Vloge za dodelitev plačilnih pravic ali povečanje vrednosti plačilnih pravic v okviru sheme osnovnega plačila v skladu s členi 20, 24, 30, razen odstavka 7(e), in 39 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se predložijo do datuma, ki ga določijo države članice. Določeni datum ni poznejši od 15. maja zadevnega koledarskega leta.
Vendar lahko Estonija, Latvija, Litva, Finska in Švedska določijo poznejši datum, ki ni poznejši od 15. junija zadevnega koledarskega leta.
2. Države članice lahko določijo, da se vloga za dodelitev plačilnih pravic predloži sočasno z vlogo za pomoč v okviru sheme osnovnega plačila.
Člen 23
Izterjava neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic
1. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je bilo število dodeljenih plačilnih pravic preveliko, se presežno število dodeljenih plačilnih pravic vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Če je napako iz prvega pododstavka storil pristojni organ ali drug organ in če upravičenec te napake upravičeno ni mogel odkriti, se vrednost preostalih plačilnih pravic, dodeljenih navedenemu upravičencu, ustrezno prilagodi.
Če je medtem upravičenec, ki ga zadeva dodelitev prevelikega števila plačilnih pravic, plačilne pravice prenesel na druge upravičence, tudi za prevzemnike velja obveznost iz prvega pododstavka, sorazmerno s številom plačilnih pravic, ki so bile prenesene nanje, če upravičenec, ki so mu bile plačilne pravice prvotno dodeljene, nima na voljo zadostnega števila plačilnih pravic za kritje števila neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic.
2. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da so bili plačila, ki jih je upravičenec prejel za leto 2014, kot so navedena v prvem pododstavku člena 26(2) navedene uredbe, ali vrednost plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na datum predložitve svoje vloge za leto 2014, kot so navedene v prvem pododstavku člena 26(3) navedene uredbe, ali vrednost na enoto plačilnih pravic, kot je navedena v členu 26(5) navedene uredbe, ali povečanje vrednosti na enoto plačilnih pravic, kot je navedeno v členu 30(10) navedene uredbe, ali skupna vrednost pomoči, ki jo je upravičenec prejel za koledarsko leto pred izvajanjem sheme osnovnega plačila, kot je navedena v prvem pododstavku člena 40(3) navedene uredbe, preveliki, se vrednost navedenih plačilnih pravic, ki temelji na nepravilni referenčni vrednosti za zadevnega upravičenca, ustrezno prilagodi.
Navedena prilagoditev se opravi tudi v zvezi s plačilnimi pravicami, ki so bile medtem prenesene na druge upravičence.
Vrednost zmanjšanja se vrne v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve iz člena 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
3. Če se po dodelitvi plačilnih pravic upravičencem v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 ugotovi, da je pri istem upravičencu nastal položaj iz odstavkov 1 in 2, se prilagoditev vrednosti vseh plačilnih pravic, kot je navedena v odstavku 2, opravi, preden se neupravičeno dodeljene plačilne pravice vrnejo v nacionalno rezervo ali regionalne rezerve v skladu z odstavkom 1.
4. Prilagoditve števila in/ali vrednosti plačilnih pravic, določene v tem členu, ne povzročijo sistematičnega preračunavanja preostalih plačilnih pravic.
5. Države članice se lahko odločijo, da ne bodo izterjale neupravičeno dodeljenih plačilnih pravic, kadar je skupna vrednost navedenih plačilnih pravic, kot je v času preverjanja zaradi prilagoditev, določenih v tem členu, navedena v elektronskem registru za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, 50 EUR ali manj za katero koli leto, v katerem se izvaja shema osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013.
Neupravičeno izplačani zneski za leta zahtevkov pred prilagoditvami se izterjajo v skladu s členom 7 te uredbe. Pri določitvi takih neupravičeno izplačanih zneskov se upošteva učinek prilagoditev iz tega člena na število in, kjer je ustrezno, vrednost plačilnih pravic za vsa zadevna leta.
NASLOV III
PREGLEDI
POGLAVJE I
Skupne določbe
Člen 24
Splošna načela
1. Upravni pregledi in pregledi na kraju samem, določeni v tej uredbi, se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito preverjanje:
(a)
pravilnosti in popolnosti informacij, navedenih v vlogi za pomoč, vlogi za podporo, zahtevku za plačilo ali drugi prijavi;
(b)
skladnosti z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi za zadevno shemo pomoči in/ali podporni ukrep ter pogoji za odobritev pomoči in/ali podpore ali oprostitve obveznosti;
(c)
zahtev in standardov, upoštevnih za navzkrižno skladnost.
2. Države članice zagotovijo, da se lahko skladnost z vsemi veljavnimi pogoji, določenimi z zakonodajo Unije ali v zadevni nacionalni zakonodaji in dokumentih, ki vsebujejo izvedbena pravila, ali s programom razvoja podeželja, preveri na podlagi niza preverljivih kazalnikov, ki jih določijo države članice.
3. Rezultati upravnih pregledov in pregledov na kraju samem se ocenijo, da se ugotovi, ali bi lahko kakršne koli ugotovljene težave na splošno pomenile tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. Pri oceni se opredelijo tudi vzroki takega položaja, kakršna koli nadaljnja preučitev, ki bo morda potrebna, ter potrebni popravni in preventivni ukrepi.
4. Pristojni organ opravi fizične inšpekcijske preglede na terenu, če fotointerpretacija ortofoto posnetkov (satelitskih ali iz zraka) ne zagotovi rezultatov, ki bi omogočali dokončne ugotovitve v skladu z zahtevami pristojnega organa v zvezi z upravičenostjo ali pravilno velikostjo površine, ki je predmet upravnega pregleda ali pregleda na kraju samem.
5. To poglavje se uporablja tudi za vse preglede, opravljene na podlagi te uredbe, in brez poseganja v posebna pravila, določena v naslovih IV in V. Vendar se odstavek 3 ne uporablja za naslov V.
Člen 25
Napoved pregledov na kraju samem
Pregledi na kraju samem se lahko napovejo, če to ne posega v njihov namen ali učinkovitost. Vsaka napoved je strogo omejena na najkrajše potrebno obdobje in ne presega 14 dni.
Vendar napoved pri pregledih na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival ali zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ne presega 48 ur, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Če poleg tega zakonodaja, ki se uporablja za akte in standarde, upoštevne za navzkrižno skladnost, zahteva nenapovedane preglede na kraju samem, se navedena pravila uporabljajo tudi v primeru pregledov na kraju samem, povezanih z navzkrižno skladnostjo.
Člen 26
Časovna razporeditev pregledov na kraju samem
1. Kadar je ustrezno, se pregledi na kraju samem, določeni s to uredbo, opravijo sočasno s kakršnimi koli drugimi pregledi, določenimi v zakonodaji Unije.
2. Za namen ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema so pregledi na kraju samem razporejeni čez vse leto na podlagi analize tveganj, ki jih pomenijo različne zaveze v okviru vsakega ukrepa.
3. Pri pregledih na kraju samem se preverja skladnost z vsemi merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi tistih shem pomoči ali podpornih ukrepov, za katere je bil upravičenec izbran v skladu s členom 34.
Trajanje pregledov na kraju samem je strogo omejeno na najkrajše potrebno obdobje.
4. Če je mogoče nekatera merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti preveriti le v določenem časovnem obdobju, so lahko za preglede na kraju samem potrebni poznejši dodatni obiski. V takem primeru se pregledi na kraju samem usklajujejo tako, da se število in trajanje takih obiskov pri enem upravičencu omejita na potrebni minimum. Kadar je ustrezno, se lahko taki obiski opravijo tudi z daljinskim zaznavanjem v skladu s členom 40.
Kadar so potrebni dodatni obiski v zvezi z zemljiščem v prahi, ozarami, varovalnimi pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadnimi posevki in/ali ozelenitvijo, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti dodatni obiski v 50 % primerov zadevajo istega upravičenca, izbranega na podlagi tveganja, v preostalih 50 % primerov pa različne dodatno izbrane upravičence. Različni dodatni upravičenci se izberejo naključno izmed vseh upravičencev, ki imajo zemljišče v prahi, ozare, varovalne pasove, pasove upravičenih hektarov ob gozdu, naknadne posevke in/ali ozelenitev, prijavljeno kot površino z ekološkim pomenom, ti obiski pa so lahko omejeni na površine, prijavljene kot zemljišče v prahi, ozare, varovalni pasovi, pasovi upravičenih hektarov ob gozdu, naknadni posevki in/ali ozelenitev.
Če so potrebni dodatni obiski, se za vsak dodatni obisk uporablja člen 25.
Člen 27
Navzkrižno obveščanje o rezultatih pregledov
Kadar je ustrezno, se pri upravnih pregledih in pregledih na kraju samem v zvezi z upravičenostjo upoštevajo domnevni primeri neskladnosti, ki so jih prijavili druge službe, organi ali organizacije.
Države članice zagotovijo, da se vse zadevne ugotovitve v okviru pregledov skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi glede shem iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in/ali podpore na podlagi ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema navzkrižno sporočijo zadevnemu pristojnemu organu, odgovornemu za odobritev ustreznega plačila. Države članice tudi zagotovijo, da javni ali zasebni certifikacijski organi iz člena 38 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 obvestijo pristojni organ, odgovoren za odobritev plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, o kakršni koli ugotovitvi, upoštevni za pravilno odobritev takega plačila upravičencem, ki so se odločili za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi enakovrednih praks, zajetih s shemo certificiranja.
Kadar upravni pregledi ali pregledi na kraju samem v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema zajemajo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se rezultati takih pregledov navzkrižno sporočijo zaradi nadaljnjega ukrepanja v zvezi z odobritvijo plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje.
POGLAVJE II
Upravni pregledi v integriranem sistemu
Člen 28
Upravni pregledi
1. Upravni pregledi iz člena 74 Uredbe (EU) št. 1306/2013, vključno z navzkrižnim preverjanjem, omogočajo odkrivanje neskladnosti, zlasti avtomatizirano odkrivanje z uporabo računalniških sredstev. Pregledi zajemajo vse elemente, ki jih je mogoče in primerno preveriti z upravnimi pregledi. S temi pregledi se zagotovi, da:
(a)
so merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti za shemo pomoči ali podporni ukrep izpolnjeni;
(b)
ni dvojnega financiranja na podlagi drugih shem Unije;
(c)
je vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo popoln in predložen v ustreznem roku ter da so bili po potrebi predloženi spremeni dokumenti in da ti dokazujejo upravičenost;
(d)
so po potrebi izpolnjene dolgoročne zaveze.
2. Države članice lahko v zvezi s shemami pomoči za živali in ukrepi podpore na žival, kadar je to ustrezno, uporabijo dokaze, ki jih prejmejo od drugih služb, organov ali organizacij, da preverijo skladnost z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, pod pogojem, da zadevna služba, organ ali organizacija deluje v skladu s standardom, ki zadostuje za kontrolo take skladnosti.
Člen 29
Navzkrižna preverjanja
1. Kadar je ustrezno, upravni pregledi vključujejo navzkrižna preverjanja:
(a)
prijavljenih plačilnih pravic oziroma prijavljenih kmetijskih parcel, da se prepreči večkratna odobritev iste pomoči ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov in kakršno koli neupravičeno kopičenje pomoči, odobrene na podlagi shem pomoči na površino iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in Priloge VI k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 (16) ter ukrepov podpore na površino, kot so opredeljeni v točki 21 drugega pododstavka člena 2 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014;
(b)
plačilnih pravic, da se preverita njihov obstoj in upravičenost do pomoči;
(c)
med kmetijskimi parcelami, kot so prijavljene v zbirni vlogi in/ali zahtevku za plačilo, in informacijami, kot jih v skladu s členom 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za vsako referenčno parcelo vsebuje identifikacijski sistem za kmetijske parcele, da se preveri upravičenost površin kot takih do sheme neposrednih plačil in/ali ukrepa za razvoj podeželja;
(d)
med plačilnimi pravicami in ugotovljeno površino, da se preveri, ali so pravice povezane z vsaj enakim številom upravičenih hektarjev, kot so opredeljeni v členu 32(2) do (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(e)
s sistemom za identifikacijo in registracijo živali, da se preveri upravičenost do pomoči in/ali podpore ter se prepreči neupravičena večkratna odobritev iste pomoči in/ali podpore za isto koledarsko leto ali leto zahtevkov;
(f)
med izjavami upravičenca v zbirni vlogi, da je član odobrene medpanožne organizacije, informacijami na podlagi člena 17(8) te uredbe in informacijami, ki jih pošljejo zadevne odobrene medpanožne organizacije, da se preveri upravičenost do povečanja pomoči iz člena 60(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(g)
s katerimi se preveri skladnost z merili za odobritev medpanožnih organizacij in seznam njihovih članov vsaj enkrat vsakih pet let.
Za namene točke (c) prvega pododstavka se, kadar integrirani sistem zagotavlja geoprostorske obrazce vloge za pomoč, navzkrižna preverjanja izvedejo kot prostorski presek digitalizirane površine, prijavljene v identifikacijskem sistemu kmetijskih parcel. Poleg tega se navzkrižna preverjanja opravijo za preprečitev dvojnega uveljavljanja iste površine.
2. Znaki neskladnosti, izhajajoči iz navzkrižnega preverjanja, se preverijo z drugim ustreznim upravnim postopkom in po potrebi s pregledom na kraju samem.
3. Če za referenčno parcelo vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo vložita dva ali več upravičencev v okviru iste sheme pomoči ali istega podpornega ukrepa in če se prijavljene kmetijske parcele prostorsko prekrivajo ali če skupna prijavljena površina presega največjo upravičeno površino, določeno v skladu s točkama (a) in (b) člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razlika pa spada v toleranco meritev, opredeljeno v skladu s členom 38 te uredbe v zvezi z navedeno referenčno parcelo, lahko država članica določi sorazmerno zmanjšanje zadevnih površin, razen če upravičenec dokaže, da je kateri koli izmed drugih zadevnih upravičencev prijavil prevelike površine v škodo prvega.
POGLAVJE III
Pregledi na kraju samem v integriranem sistemu
Oddelek 1
Skupne določbe
Člen 30
Stopnja kontrole za sheme pomoči na površino, razen za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje
Za sheme pomoči na površino, ki niso plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento), kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:
(a)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013. Države članice zagotovijo, da kontrolni vzorec vsebuje vsaj 5 % vseh upravičencev, ki prijavljajo predvsem kmetijske površine, ki so površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo, v skladu s členom 10(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;
(b)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za prerazporeditveno plačilo v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(c)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za območja z naravnimi omejitvami v skladu s poglavjem 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(d)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo za mlade kmete v skladu s poglavjem 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(e)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačila na površino na podlagi prostovoljne vezane podpore v skladu s poglavjem 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(f)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo na podlagi sheme za male kmete v skladu z naslovom V Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(g)
30 % površin, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, v skladu s členom 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(h)
5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za posebno plačilo za bombaž v skladu s poglavjem 2 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Člen 31
Stopnja kontrole za plačilo za zeleno komponento
1. Za plačilo za zeleno komponento kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj:
(a)
5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: prakse zelene komponente), in ki niso del kontrolne populacije iz točk (b) in (c) (v nadaljnjem besedilu: kontrolna populacija za zeleno komponento); ta vzorec istočasno zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki imajo okoljsko občutljive površine s trajnim travinjem, ki so na območjih, zajetih z Direktivo Sveta 92/43/EGS (17) ali Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), in nova občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(b)
3 %:
(i)
bodisi vseh upravičencev, ki izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45 navedene uredbe;
(ii)
bodisi upravičencev, ki v letih, ko se člen 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 ne uporablja v državi članici, izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45(1) navedene uredbe;
(c)
5 % vseh upravičencev, ki morajo upoštevati prakse zelene komponente in uporabljajo nacionalne ali regionalne sheme okoljskega certificiranja, kot so navedene v členu 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(d)
5 % vseh upravičencev, ki sodelujejo v regionalnem izvajanju v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(e)
5 % skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(f)
100 % povezanih struktur sosednjih površin z ekološkim pomenom, kot so navedene v členu 46(3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;
(g)
100 % vseh upravičencev z obveznostjo ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 42 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;
(h)
20 % vseh upravičencev z obveznostjo ponovne spremembe zemljišča v zemljišče s trajnim travinjem v skladu s členom 44(2) in (3) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.
2. Upravičenci, ki upoštevajo prakse zelene komponente na podlagi enakovrednih praks v skladu s členom 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali ki sodelujejo v shemi za male kmete v skladu s členom 61 navedene uredbe, ali ki za celotno kmetijsko gospodarstvo izpolnjujejo zahteve iz člena 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (19), kar zadeva ekološko kmetovanje, niso del kontrolnega vzorca in se ne prištevajo v stopnje kontrole, določene v tem členu.
3. Kadar površine z ekološkim pomenom niso opredeljene v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele, kot je naveden v členu 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se stopnja kontrole, določena v točki (a) in točkah (c) do (e) odstavka 1, dopolni s 5 % vseh upravičencev zadevnega kontrolnega vzorca, ki morajo na kmetijski površini imeti površino z ekološkim pomenom v skladu s členoma 43 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Vendar se prvi pododstavek ne uporablja, kadar administrativni in kontrolni sistem zagotavlja, da so vse prijavljene površine z ekološkim pomenom opredeljene in, kadar je to ustrezno, evidentirane v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele v skladu s členom 5(2)(c) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 pred plačilom.
Člen 32
Stopnja kontrole za ukrepe za razvoj podeželja
1. Kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za ukrepe za razvoj podeželja. Za ukrepe, določene v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, se petodstotna stopnja kontrole doseže za posamezni ukrep.
Navedeni kontrolni vzorec zajema tudi vsaj 5 % upravičencev iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013, ki vključijo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko v primeru skupin oseb, kot so navedene v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, vsak posamezni član takih skupin šteje za upravičenca za izračun stopnje kontrole, določene v odstavku 1.
3. Države članice se lahko za upravičence do večletne podpore, odobrene v skladu s členom 21(1)(a) ter členi 28, 29 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 36(a)(iv) in (v), (b)(i), (iii) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005, ki vključuje plačila, ki presegajo pet let, odločijo, da bodo po petem letu plačila preverile vsaj 2,5 % navedenih upravičencev.
Prvi pododstavek se uporablja za podporo, odobreno na podlagi tretjega pododstavka člena 28(6) Uredbe (EU) št. 1305/2013 po petem letu plačila zadevne zaveze.
4. Upravičenci, preverjeni na podlagi odstavka 3, se ne upoštevajo za namen odstavka 1.
Člen 33
Stopnja kontrole za sheme pomoči za živali
1. Pri shemah pomoči za živali kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, za vsako izmed shem pomoči zajema vsaj 5 % vseh upravičencev, ki zaprosijo za zadevno shemo pomoči.
Vendar če računalniška zbirka podatkov za živali ne omogoča ravni zanesljivosti in izvajanja, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči, za zadevno shemo pomoči velja desetodstotni delež.
Izbrani kontrolni vzorec zajema vsaj 5 % vseh živali, za katere se zaprosi za pomoč na shemo pomoči.
2. Kadar je ustrezno, kontrolni vzorec za preglede na kraju samem, ki se opravijo vsako leto, zajema 10 % drugih služb, organov ali organizacij, ki zagotovijo dokaze za preverjanje skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi, kot je navedeno v členu 28(2).
Člen 34
Izbira kontrolnega vzorca
1. Vloge ali prosilci, za katere se ob predložitvi ali po upravnih pregledih ugotovi, da niso dopustne oziroma da niso upravičeni do plačila, niso del kontrolne populacije.
2. Za namene členov 30 in 31 se vzorec izbere na naslednji način:
(a)
od 1 do 1,25 % upravičencev, ki zaprosijo za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, se izbere naključno izmed vseh upravičencev, ki zaprosijo za navedeni shemi;
(b)
od 1 do 1,25 % kontrolne populacije za zeleno komponento se izbere naključno izmed vseh upravičencev, izbranih v skladu s točko (a). Kadar je to potrebno za dosego navedenega odstotnega deleža, se iz kontrolne populacije za zeleno komponento naključno izberejo dodatni upravičenci;
(c)
preostalo število upravičencev za kontrolni vzorec iz člena 31(1)(a) se izbere na podlagi analize tveganja;
(d)
vsi upravičenci, izbrani v skladu s točkami od (a) do (c) tega pododstavka, se lahko štejejo za del kontrolnih vzorcev, določenih v členu 30(b) do (e), (g) in (h). Kadar je to potrebno za upoštevanje najmanjših stopenj kontrole, se iz zadevnih kontrolnih populacij naključno izberejo dodatni upravičenci;
(e)
vsi upravičenci, izbrani v skladu s točkami od (a) do (d) tega pododstavka, se lahko štejejo za del kontrolnega vzorca, določenega v členu 30(a). Kadar je to potrebno za upoštevanje najmanjše stopnje kontrole, se izmed vseh upravičencev, ki zaprosijo za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, naključno izberejo dodatni upravičenci;
(f)
minimalno število upravičencev iz člena 30(f) se izbere naključno izmed vseh upravičencev, ki zaprosijo za plačilo na podlagi sheme za male kmete v skladu z naslovom V Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(g)
minimalno število upravičencev iz člena 31(1)(b) se izbere na podlagi analize tveganja izmed vseh upravičencev, ki izpolnjujejo pogoje za plačilo za zeleno komponento in so oproščeni tako obveznosti glede diverzifikacije kmetijskih rastlin in kot glede površine z ekološkim pomenom, ker ne dosegajo pragov iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, ter na katere se ne nanašajo obveznosti iz člena 45 navedene uredbe;
(h)
od 20 do 25 % minimalnega števila upravičencev iz člena 31(1)(c), (d) in (h) se izbere naključno izmed vseh upravičencev, izbranih v skladu s točko (b) tega pododstavka. Kadar je to potrebno za dosego navedenega odstotnega deleža, se izmed vseh upravičencev, izbranih v skladu s točko (a) tega pododstavka, naključno izberejo dodatni upravičenci. Preostalo število upravičencev iz člena 31(1)(c), (d) in (h) se izbere na podlagi analize tveganja izmed vseh upravičencev, izbranih v skladu s točko (c) tega pododstavka. Kadar je to potrebno za upoštevanje najmanjših stopenj kontrole, se iz zadevnih kontrolnih populacij na podlagi analize tveganja izberejo dodatni upravičenci;
(i)
od 20 do 25 % minimalnega števila skupinskih izvajanj iz člena 31(1)(e) se izbere naključno izmed vseh skupinskih izvajanj v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Preostalo število skupinskih izvajanj iz člena 31(1)(e) se izbere na podlagi analize tveganja.
Pregled na kraju samem v zvezi z dodatnimi upravičenci, izbranimi v skladu s točkami (d), (e) in (h), in upravičenci, izbranimi v skladu s točkama (f) in (g), je lahko omejen na shemo pomoči, za katero so bili izbrani, če so najmanjše stopnje kontrole pri drugih shemah pomoči, za katere so zaprosili, že izpolnjene.
Pregled na kraju samem v zvezi z dodatnimi upravičenci, izbranimi v skladu s členom 31(3) in s točko (h) prvega pododstavka tega odstavka, ter upravičenci, izbranimi v skladu s točko (i) prvega pododstavka tega odstavka, je lahko omejen na prakse zelene komponente, za katere so bili izbrani, če so najmanjše stopnje kontrole pri drugih shemah pomoči in praksah zelene komponente, ki jih morajo upoštevati, že izpolnjene.
Države članice za namene člena 31 zagotovijo reprezentativnost kontrolnega vzorca, kar zadeva različne prakse.
3. Za namene členov 32 in 33 se najprej od 20 do 25 % minimalnega števila upravičencev, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, izbere naključno. Preostalo število upravičencev, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, se izbere na podlagi analize tveganja.
Države članice lahko za namene člena 32 kot rezultat analize tveganja izberejo posebne ukrepe za razvoj podeželja, ki se uporabljajo za upravičence.
4. Če število upravičencev, ki bodo predmet pregledov na kraju samem, presega minimalno število upravičencev iz členov 30 do 33, odstotni delež naključno izbranih upravičencev v dodatnem vzorcu ne presega 25 %.
5. Učinkovitost analize tveganja se oceni in posodobi vsako leto, in sicer:
(a)
z določitvijo pomembnosti vsakega dejavnika tveganja;
(b)
s primerjavo rezultatov, kar zadeva razliko med prijavljeno površino in ugotovljeno površino iz vzorca, izbranega na podlagi tveganja, in naključno izbranega vzorca iz prvega pododstavka odstavka 2; ali s primerjavo rezultatov, kar zadeva razliko med prijavljenimi živalmi in ugotovljenimi živalmi iz vzorca, izbranega na podlagi tveganja, in naključno izbranega vzorca iz prvega pododstavka odstavka 2;
(c)
z upoštevanjem posebnega položaja in po potrebi razvoja pomembnosti dejavnikov tveganja v državi članici;
(d)
z upoštevanjem narave neskladnosti, zaradi katere je treba povečati stopnjo kontrole v skladu s členom 35.
6. Pristojni organ vodi evidenco o razlogih za izbiro posameznega upravičenca za pregled na kraju samem. Inšpektor, ki opravi pregled na kraju samem, je ustrezno obveščen pred začetkom pregleda na kraju samem.
7. Kadar je ustrezno, se lahko pred končnim rokom iz člena 13 na podlagi razpoložljivih informacij opravi delna izbira kontrolnega vzorca. Navedeni začasni vzorec se dopolni, ko so na voljo vse ustrezne vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo.
Člen 35
Povečanje stopnje kontrole
Če se pri pregledih na kraju samem odkrije kakršna koli večja neskladnost v okviru zadevne sheme pomoči ali podornega ukrepa ali v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča odstotni delež upravičencev, pri katerih je treba v naslednjem letu opraviti pregled na kraju samem.
Člen 36
Zmanjšanje stopnje kontrole
1. Stopnje kontrole, določene v tem poglavju, se lahko zmanjšajo samo za sheme pomoči ali podporne ukrepe, določene v tem členu.
2. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(a), (b) in (f) v zvezi s shemo osnovnega plačila, shemo enotnega plačila na površino, prerazporeditvenim plačilom in shemo za male kmete odločijo, da se minimalna stopnja pregledov na kraju samem, ki se opravijo vsako leto po posameznih shemah, zmanjša na 3 %.
Prvi pododstavek se uporablja samo, če je vzpostavljen sistem prostorskega preseka vseh vlog za pomoč v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele v skladu s členom 17(2) in če se opravijo navzkrižna preverjanja vseh vlog za pomoč, da se prepreči dvojno uveljavljanje iste površine v letu pred uporabo navedenega pododstavka.
V zvezi z letoma zahtevkov 2015 in 2016 stopnja napak, ugotovljenih v naključnem vzorcu, pregledanem na kraju samem, v dveh predhodnih proračunskih letih ne presega 2 %. Navedeno stopnjo napak potrdi država članica v skladu z metodologijo, pripravljeno na ravni Unije.
3. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(a), (b) in (f) v zvezi s shemo osnovnega plačila, shemo enotnega plačila na površino, prerazporeditvenim plačilom in shemo za male kmete odločijo, da se kontrolni vzorec zmanjša na vzorec, izbran v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 34(2), če se opravijo pregledi na podlagi ortofoto posnetkov, uporabljenih za posodobitev identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Prvi pododstavek se uporablja samo, če države članice sistematično posodabljajo identifikacijski sistem za kmetijske parcele in če v obdobju največ treh let preverijo vse upravičence na celotnem območju, zajetim s sistemom, pri čemer je na leto zajetih najmanj 25 % upravičenih hektarjev, vpisanih v identifikacijski sistem za kmetijske parcele. Vendar se ta najmanjši odstotni delež zajetja na leto ne uporablja za države članice, v katerih je v identifikacijski sistem za kmetijske parcele vpisanih manj kot 150 000 upravičenih hektarjev.
Države članice pred uporabo prvega pododstavka v predhodnih treh letih popolnoma posodobijo zadevni identifikacijski sistem za kmetijske parcele.
Ortofoto posnetki, uporabljeni za posodobitev, na datum uporabe za posodobitev identifikacijskega sistema za kmetijske parcele niso starejši od 15 mesecev.
Kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, kot je ocenjena v skladu s členom 6 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 v dveh letih pred uporabo prvega pododstavka, zadostuje za zagotovitev učinkovitega preverjanja pogojev, v skladu s katerimi je odobrena pomoč.
Odločitev iz prvega pododstavka se lahko sprejme na nacionalni ali regionalni ravni. Za namene tega pododstavka regija obsega celotno območje, zajeto z enim ali več samostojnimi identifikacijskimi sistemi za kmetijske parcele.
Tretji pododstavek odstavka 2 se uporablja smiselno.
4. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od člena 32(1) odločijo, da se minimalna stopnja pregledov na kraju samem, ki se opravijo vsako koledarsko leto, zmanjša na 3 % upravičencev, ki zaprosijo za ukrepe za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema.
Vendar se prvi pododstavek ne uporablja v zvezi z upravičenci, ki vključijo enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
5. Odstavki 2, 3 in 4 se uporabljajo samo, če so izpolnjeni splošni pogoji za zmanjšanje minimalne stopnje pregledov na kraju samem, ki jo Komisija določi v skladu s členom 62(2)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Če kateri koli izmed navedenih pogojev ali pogojev, določenih v odstavku 2 ali 3 tega člena, ni več izpolnjen, države članice nemudoma prekličejo odločitev o zmanjšanju minimalne stopnje pregledov na kraju samem in uporabijo minimalno stopnjo pregledov na kraju samem, določeno v členu 30(a), (b) in (f) in/ali členu 32, z naslednjim letom zahtevkov za zadevne sheme pomoči ali podporne ukrepe.
6. Če država članica uvede sistem predhodne odobritve za gojenje konoplje, se lahko na podlagi odstopanja od člena 30(g) minimalna stopnja pregledov na kraju samem zmanjša na 20 % površin, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, kot so navedene v členu 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
V takem primeru država članica Komisijo uradno obvesti o svojih podrobnih pravilih in pogojih, povezanih z njenim sistemom predhodne odobritve, leto pred uporabo znižane stopnje kontrole. Vse spremembe teh podrobnih pravil ali pogojev se nemudoma sporočijo Komisiji.
Oddelek 2
Pregledi na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč za sheme pomoči na površino in zahtevki za plačilo za ukrepe podpore na površino
Člen 37
Elementi pregledov na kraju samem
1. Pregledi na kraju samem zajemajo vse kmetijske parcele, za katere se zaprosi za pomoč v okviru shem iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013 in/ali za katere se zaprosi za podporo na podlagi ukrepov za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema.
V zvezi s kontrolo ukrepov za razvoj podeželja, določenih v členu 21(1)(a) ter členih 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013, pregledi na kraju samem zajemajo tudi celotno nekmetijsko zemljišče, za katero se zahteva podpora.
Pristojni organ na podlagi rezultatov kontrole presodi, ali je treba ustrezne referenčne parcele posodobiti, pri čemer upošteva člen 5(3) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
2. Pregledi na kraju samem zajemajo meritve površine in preverjanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti v zvezi s površino, ki jo upravičenec prijavi v okviru shem pomoči in/ali podpornih ukrepov iz odstavka 1.
Pri upravičencih, ki zaprosijo za neposredna plačila na podlagi shem, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, in katerih kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, pregled na kraju samem zajema tudi preverjanje minimalne dejavnosti, ki se izvaja na navedenih površinah, kot je navedeno v členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
3. Pregledi na kraju samem v zvezi s praksami zelene komponente zajemajo vse obveznosti, ki jih mora upoštevati upravičenec. Kadar je ustrezno, pregledi na kraju samem zajemajo skladnost s pragovi iz členov 44 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013 za izvzetje iz praks. Ta pododstavek se uporablja tudi za preglede na kraju samem, opravljene v zvezi z nacionalnimi ali regionalnimi shemami okoljskega certificiranja, kot so navedene v členu 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Če se pregled na kraju samem nanaša na regionalno izvajanje v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013, zajema tudi meritve površine in preverjanje obveznosti, ki jih je upravičencem ali skupinam upravičencev naložila država članica.
Če se pregled na kraju samem nanaša na skupinsko izvajanje v skladu s členom 46(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, zajema:
(a)
preverjanje meril za neposredno bližino, določenih v skladu s členom 47(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014;
(b)
meritve površine in preverjanje meril za povezane površine z ekološkim pomenom;
(c)
dodatne obveznosti, ki jih upravičencem ali skupinam upravičencev naloži država članica, kadar je to ustrezno;
(d)
posamezne obveznosti v zvezi z zeleno komponento, ki jih mora upoštevati upravičenec, ki sodeluje v skupinskem izvajanju.
Člen 38
Meritve površine
1. Pregledi v zvezi z upravičenostjo se opravijo za vse kmetijske parcele, dejanska meritev površine kmetijske parcele pa je lahko kot del pregleda na kraju samem omejena na naključno izbrani vzorec vsaj 50 % kmetijskih parcel, za katere sta bila predložena vloga za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru shem pomoči na površino in/ali ukrepov za razvoj podeželja. Če se pri tem pregledu vzorca odkrije kakršna koli neskladnost, se izmerijo vse kmetijske parcele ali se ugotovitve na podlagi izmerjenega vzorca ekstrapolirajo.
Prvi pododstavek se ne uporablja za kmetijske parcele, ki jih je treba pregledati za namen površine z ekološkim pomenom v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Površine kmetijskih parcel se izmerijo na kakršen koli način, ki dokazano zagotavlja meritve take kakovosti, ki je vsaj enakovredna kakovosti, ki se zahteva z veljavnimi tehničnimi standardi, pripravljenimi na ravni Unije.
3. Pristojni organ lahko uporabi daljinsko zaznavanje v skladu s členom 40 in tehnike globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS), kjer je to mogoče.
4. Za vse meritve površin, opravljene s sistemom GNSS in/ali ortofoto posnetki, se opredeli enotna vrednost blažilne tolerance. Za ta namen se uporabljena orodja za meritve potrdijo za vsaj en potrditveni razred blažilne tolerance pod enotno vrednostjo. Vendar enotna vrednost tolerance ne presega 1,25 m.
Največja toleranca v zvezi z vsako kmetijsko parcelo ne presega absolutnega števila 1,0 ha.
Vendar lahko države članice za ukrepe iz člena 21(1)(a) ter členov 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013, kar zadeva gozdno površino, opredelijo ustrezne tolerance, ki niso v nobenem primeru večje od dvakratne tolerance, določene v prvem pododstavku tega odstavka.
5. Pri meritvi se lahko upošteva skupna površina kmetijske parcele, če je v celoti upravičena. V drugih primerih se upošteva neto upravičena površina. Za to se lahko, kadar je ustrezno, uporabi sorazmerni sistem iz člena 10 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
6. Za izračun deležev različnih kmetijskih rastlin za diverzifikacijo kmetijskih rastlin, kot je navedena v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013, se za meritev upošteva površina, dejansko pokrita z eno kmetijsko rastlino, v skladu s členom 40(2) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014. Na površinah z mešanimi kmetijskimi rastlinami se upošteva skupna površina, pokrita z mešanimi kmetijskimi rastlinami v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 40(3) navedene uredbe ali pokrita z mešano kmetijsko rastlino v skladu s tretjim pododstavkom člena 40(3) navedene uredbe.
7. Kadar lahko člen 17(1)(b) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 povzroči umetno delitev površine sosednjih kmetijskih parcel s homogenim tipom talne odeje na ločene kmetijske parcele, se meritve te površine sosednjih kmetijskih parcel s homogenim tipom talne odeje združijo v enotno meritev zadevnih kmetijskih parcel.
8. Kadar je ustrezno, se opravita dve ločeni meritvi na kmetijski parceli za namen sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino v skladu s poglavjem 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 in prostorsko različni prekrivajoči se kmetijski parceli za namen preostalih shem pomoči na površino in/ali ukrepov za razvoj podeželja, kadar je to ustrezno.
Člen 39
Preverjanje pogojev za upravičenost
1. Upravičenost kmetijskih parcel se ustrezno preveri. Navedeno preverjanje vključuje tudi preverjanje kmetijske rastline, kadar je to ustrezno. Za to se po potrebi zahteva predložitev dodatnih dokazil.
2. Za trajno travinje, ki se lahko uporablja za pašo in je del uveljavljenih lokalnih praks, kjer trave in druge zelene krmne rastline tradicionalno ne prevladujejo na pašnih površinah, se lahko, kadar je ustrezno, za upravičeno površino, izmerjeno v skladu s členom 38 te uredbe, uporabi koeficient znižanja iz člena 32(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Če je površina v skupni uporabi, jo pristojni organi razdelijo med posamezne upravičence sorazmerno z njihovo uporabo ali pravico do njene uporabe.
3. Krajinske značilnosti, ki jih upravičenci prijavijo kot površino z ekološkim pomenom in niso vključene v upravičeno površino v skladu s členoma 9 in 10 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, se preverijo v skladu z istimi načeli, kot veljajo za upravičeno površino.
4. V zvezi s kontrolo ukrepov za razvoj podeželja in če države članice določijo, da se lahko nekateri elementi pregleda na kraju samem opravijo na podlagi vzorca, navedeni vzorec zagotavlja zanesljivo in reprezentativno stopnjo kontrole. Države članice določijo merila za izbiro vzorca. Če se pri pregledih navedenega vzorca odkrije kakršna koli neskladnost, se obseg vzorca ustrezno razširi.
Člen 40
Pregledi z daljinskim zaznavanjem
Če država članica preglede na kraju samem opravlja z daljinskim zaznavanjem, pristojni organ:
(a)
opravi fotointerpretacijo ortofoto posnetkov (satelitskih ali iz zraka) vseh kmetijskih parcel na vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo, ki jih je treba pregledati zaradi priznavanja tipov talne odeje in, kadar je to ustrezno, vrste kmetijske rastline ter meritev površine;
(b)
opravi fizične inšpekcijske preglede na terenu vseh kmetijskih parcel, za katere s fotointerpretacijo ni mogoče preveriti točnosti prijave površin v skladu z zahtevami pristojnega organa;
(c)
opravi vse preglede, potrebne za preverjanje skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi glede kmetijskih parcel;
(d)
sprejme alternativne ukrepe za meritve površine v skladu s členom 38(1) katerih koli parcel, ki niso zajete s posnetki.
Člen 41
Poročilo o kontroli
1. Za vsak pregled na kraju samem na podlagi tega oddelka se pripravi poročilo o kontroli, na podlagi katerega je mogoče pregledati podrobnosti o opravljenih pregledih in izpeljati ugotovitve o skladnosti z merili za upravičenost, zavezami in drugimi obveznostmi. V poročilu so navedeni zlasti:
(a)
sheme pomoči ali podporni ukrepi, pregledane vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo;
(b)
prisotne osebe;
(c)
pregledane kmetijske parcele, izmerjene kmetijske parcele, vključno z, kadar je to ustrezno, rezultati meritev na izmerjeno kmetijsko parcelo in uporabljenimi metodami meritev;
(d)
kadar je ustrezno, rezultati meritev nekmetijskega zemljišča, za katero se zahteva podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja, in uporabljene metode meritev;
(e)
ali je bil upravičenec uradno obveščen o pregledu in če je bil, koliko vnaprej;
(f)
kakršni koli posebni kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti v okviru posamičnih shem pomoči ali shem podpore;
(g)
kakršni koli nadaljnji kontrolni ukrepi, ki so bili izvedeni;
(h)
kakršna koli ugotovljena neskladnost, ki bi lahko zahtevala navzkrižno obveščanje v zvezi z drugimi shemami pomoči, podpornimi ukrepi in/ali navzkrižno skladnostjo;
(i)
kakršna koli ugotovljena neskladnost, zaradi katere bi bilo lahko v naslednjih letih potrebno nadaljnje ukrepanje.
2. Upravičencu se omogoči podpis poročila med pregledom, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Če države članice uporabijo poročilo o kontroli, pripravljeno z elektronskimi sredstvi med pregledom, pristojni organ omogoči elektronski podpis upravičenca ali pa se poročilo o kontroli nemudoma pošlje upravičencu in se mu tako omogoči, da ga podpiše in doda svoja opažanja. Če je ugotovljena kakršna koli neskladnost, upravičenec prejme kopijo poročila o kontroli.
Če je pregled na kraju samem opravljen z daljinskim zaznavanjem v skladu s členom 40, se države članice lahko odločijo, da upravičencu ne bodo omogočile podpisa poročila o kontroli, če se pri pregledu z daljinskim zaznavanjem ne odkrijejo nobene neskladnosti. Če se pri takih pregledih odkrije kakršna koli neskladnost, se podpis poročila omogoči, preden pristojni organ na podlagi ugotovitev izpelje sklepe glede kakršnih koli posledičnih zmanjšanj, zavrnitev, ukinitev ali kazni.
Oddelek 3
Pregledi na kraju samem vlog za pomoč na žival in zahtevkov za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival
Člen 42
Pregledi na kraju samem
1. S pregledi na kraju samem se preveri, ali so izpolnjena vsa merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti, zajemajo pa vse živali, za katere so bile predložene vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo v okviru shem pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival, ki jih je treba preveriti.
Če je država članica določila obdobje v skladu s členom 21(1)(d), se vsaj 50 % minimalne stopnje pregledov na kraju samem, določene v členu 32 ali 33, razporedi čez navedeno obdobje za zadevno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore na žival.
Če država članica uporabi možnost iz člena 21(3), se preverijo tudi potencialno upravičene živali, kot so opredeljene v točki 17 drugega pododstavka člena 2(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014.
Pregledi na kraju samem vključujejo zlasti preverjanje, ali število živali, prisotnih na kmetijskem gospodarstvu, za katere so bile vložene vloge za pomoč in/ali zahtevki za plačilo, in, kadar je to ustrezno, število potencialno upravičenih živali ustreza številu živali, vpisanih v registre, in številu živali, priglašenih v računalniško zbirko podatkov za živali.
2. Pregledi na kraju samem vključujejo tudi preglede:
(a)
pravilnosti in skladnosti vpisov v register ter priglasitev v računalniško zbirko podatkov za živali na podlagi vzorca spremnih dokumentov, kot so računi o nakupu in prodaji, potrdila o zakolu, veterinarska spričevala in, kadar je to ustrezno, potni listi za živali ali dokumenti o premikih, v zvezi z živalmi, za katere so bile vloge za pomoč ali zahtevki za plačilo vloženi v šestih mesecih pred pregledom na kraju samem; če pa se ugotovijo nepravilnosti, se pregled podaljša na 12 mesecev pred pregledom na kraju samem;
(b)
da so govedo ali ovce/koze identificirani z ušesnimi znamkami ali drugimi sredstvi za identifikacijo, da jih, kadar je to ustrezno, spremljajo potni listi za živali ali dokumenti o premikih in da so vpisani v register ter ustrezno priglašeni v računalniško zbirko podatkov za živali.
Pregledi iz točke (b) prvega pododstavka se lahko opravijo na podlagi naključnega vzorca. Če se pri tem pregledu vzorca odkrije kakršna koli neskladnost, se preverijo vse živali ali se ugotovitve na podlagi vzorca ekstrapolirajo.
Člen 43
Poročilo o kontroli v zvezi s shemami pomoči za živali in ukrepi podpore na žival
1. Za vsak pregled na kraju samem na podlagi tega oddelka se pripravi poročilo o kontroli, na podlagi katerega je mogoče pregledati podrobnosti o opravljenih pregledih. V poročilu so navedeni zlasti:
(a)
sheme pomoči za živali in/ali ukrepi podpore na žival ter pregledane vloge za pomoč na žival in/ali zahtevki za plačilo;
(b)
prisotne osebe;
(c)
ugotovljeno število in vrsta živali ter, kadar je to ustrezno, številke ušesnih znamk, vpisi v register in računalniško zbirko podatkov za živali ter kakršni koli pregledani spremni dokumenti, rezultati pregledov in, kadar je ustrezno, posebna opažanja glede posameznih živali in/ali njihova identifikacijska oznaka;
(d)
ali je bil upravičenec uradno obveščen o obisku in če je bil, koliko vnaprej. Zlasti če je bil prekoračen rok 48 ur iz člena 25, se v poročilu o kontroli navede razlog za to;
(e)
kakršni koli posebni kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti v okviru shem pomoči za živali in/ali ukrepov podpore na žival;
(f)
kakršni koli nadaljnji kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti.
2. Upravičencu se omogoči podpis poročila med pregledom, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Če države članice uporabijo poročilo o kontroli, pripravljeno z elektronskimi sredstvi med pregledom, pristojni organ omogoči elektronski podpis upravičenca ali pa se poročilo o kontroli nemudoma pošlje upravičencu in se mu tako omogoči, da ga podpiše in doda svoja opažanja. Če je ugotovljena kakršna koli neskladnost, upravičenec prejme kopijo poročila o kontroli.
3. Kadar države članice opravijo preglede na kraju samem na podlagi te uredbe v povezavi z inšpekcijskimi pregledi na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2003, se poročilo o kontroli dopolni s poročili v skladu s členom 2(5) navedene uredbe.
4. Kadar se pri pregledih na kraju samem, opravljenih v skladu s to uredbo, odkrijejo primeri neskladnosti z naslovom I Uredbe (ES) št. 1760/2000 ali Uredbe (ES) št. 21/2004, se izvodi poročila o kontroli iz tega člena nemudoma pošljejo organom, odgovornim za izvajanje navedenih uredb.
POGLAVJE IV
Posebna pravila
Člen 44
Pravila o rezultatih kontrole v zvezi regionalnimi ali skupinskimi površinami z ekološkim pomenom
V primeru regionalnega ali skupinskega izvajanja v skladu s členom 46(5) ali (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se površina ugotovljenih skupnih povezanih površin z ekološkim pomenom dodeli vsakemu upravičencu sorazmerno z njegovim deležem v skupnih površinah z ekološkim pomenom na podlagi tega, kar je prijavil v skladu s členom 18 te uredbe.
Za uporabo člena 26 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 za vsakega udeleženca v regionalnem ali skupinskem izvajanju je ugotovljena površina z ekološkim pomenom vsota dodeljenega deleža ugotovljenih skupnih površin z ekološkim pomenom iz prvega pododstavka tega člena in ugotovljenih površin z ekološkim pomenom v zvezi z individualno obveznostjo.
Člen 45
Preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola pri rasti konoplje
1. Države članice za namene člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 vzpostavijo sistem za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola (v nadaljnjem besedilu: THC) pri posevkih, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi.
2. Pristojni organ države članice vodi evidenco v zvezi z ugotovitvami o vsebnosti THC. Taka evidenca vključuje za vsako sorto vsaj rezultate glede vsebnosti THC iz vsakega vzorca, izražene kot odstotek na dve decimalni mesti natančno, uporabljeni postopek, število opravljenih preizkusov, navedbo točke, kjer je bil vzorec vzet, in ukrepe, sprejete na nacionalni ravni.
3. Če povprečje vseh vzorcev zadevne sorte presega vsebnost THC iz člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, države članice uporabijo postopek B iz Priloge I k tej uredbi za zadevno sorto v naslednjem letu zahtevkov. Ta postopek se uporablja v naslednjih letih zahtevkov, razen če so vsi rezultati analize zadevne sorte nižji od vsebnosti THC iz člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
Če povprečje vseh vzorcev zadevne sorte že drugo leto presega vsebnost THC iz člena 32(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, država članica Komisijo uradno obvesti o dovoljenju za prepoved trženja take sorte v skladu s členom 18 Direktive Sveta 2002/53/ES (20). Tako uradno obvestilo se pošlje najpozneje do 15. novembra v zadevnem letu zahtevkov. Od naslednjega leta zahtevkov sorta, ki je predmet te prošnje, ni upravičena do neposrednih plačil v zadevni državi članici.
4. Posevki konoplje se še naprej pridelujejo v običajnih pogojih pridelovanja v skladu z lokalno prakso vsaj 10 dni od datuma konca cvetenja, da se lahko opravijo pregledi iz odstavkov 1, 2 in 3.
Vendar lahko države članice dovolijo, da se konoplja požanje po začetku cvetenja, vendar pred iztekom desetdnevnega obdobja po koncu cvetenja, če inšpektorji navedejo, katere reprezentativne dele vsake zadevne parcele je treba še naprej obdelovati najmanj 10 dni po koncu cvetenja zaradi inšpekcijskega pregleda v skladu z metodo iz Priloge I.
5. Uradno obvestilo iz odstavka 3 se pošlje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (21).
NASLOV IV
UKREPI ZA RAZVOJ PODEŽELJA, KI NISO VEZANI NA POVRŠINO, IN UKREPI ZA RAZVOJ PODEŽELJA, KI NISO VEZANI NA ŽIVALI
POGLAVJE I
Uvodna določba
Člen 46
Področje uporabe
Ta naslov se uporablja za izdatke, nastale na podlagi ukrepov, določenih v členih od 14 do 20, členu 21(1), razen letne premije na podlagi točk (a) in (b), členu 27, členu 28(9), členih 35 in 36 ter členu 51(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, členu 35(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter členu 20, členu 36(a)(vi), (b)(ii), (vi) in (vii), členu 36(b)(i) in (iii), kar zadeva stroške zagona, ter členih 52 in 63 Uredbe (ES) št. 1698/2005.
POGLAVJE II
Pregledi
Oddelek 1
Splošne določbe
Člen 47
Vloge za podporo, zahtevki za plačilo in druge prijave
1. Države članice zagotovijo ustrezne postopke za predložitev vlog za podporo, zahtevkov za plačilo in drugih prijav v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja, ki niso vezani na površino ali ki niso vezani na živali.
2. Za ukrepe na podlagi člena 15(1)(b), člena 16(1), člena 19(1)(c) in člena 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013 upravičenec vloži letni zahtevek za plačilo.
Oddelek 2
Določbe za preglede
Člen 48
Upravni pregledi
1. Opravijo se upravni pregledi vseh vlog za podporo, zahtevkov za plačilo ali drugih prijav, ki jih mora predložiti upravičenec ali tretja oseba, pri čemer se pregledajo vsi elementi, ki jih je mogoče in primerno preveriti z upravnimi pregledi. Postopki zahtevajo evidentiranje opravljenega kontrolnega dela, rezultatov preverjanja in ukrepov, sprejetih v primeru neskladnosti.
2. Upravni pregledi vlog za podporo zagotavljajo skladnost operacije z veljavnimi obveznostmi, določenimi z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali s programom razvoja podeželja, vključno z obveznostmi glede javnih naročil, državne pomoči ter drugimi obveznimi standardi in zahtevami. Pregledi vključujejo zlasti preverjanje:
(a)
upravičenosti upravičenca;
(b)
meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti v zvezi z operacijo, za katero se zahteva podpora;
(c)
skladnosti z merili izbire;
(d)
upravičenosti stroškov operacije, vključno s skladnostjo s kategorijo stroškov ali metodo izračuna, ki se uporabi, če operacija ali njen del spada v člen 67(1)(b), (c) in (d) Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(e)
za stroške iz člena 67(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, brez prispevkov v naravi in amortizacije, preverjanje razumnosti predloženih stroškov. Stroški se ocenijo s primernim sistemom ocenjevanja, ki lahko vključuje referenčne stroške, primerjavo različnih ponudb ali odbor za ocenjevanje.
3. Upravni pregledi zahtevkov za plačilo vključujejo zlasti, in če je to ustrezno glede na zadevni zahtevek, preverjanje:
(a)
zaključene operacije v primerjavi z operacijo, za katero je bil predložena in odobrena vloga za podporo;
(b)
nastalih stroškov in izvedenih plačil.
4. Upravni pregledi vključujejo postopke za preprečitev nepravilnega dvojnega financiranja iz drugih shem Unije ali nacionalnih shem in iz predhodnega programskega obdobja. V primeru financiranja iz drugih virov se z navedenimi pregledi zagotovi, da skupna prejeta podpora ne presega največjih dovoljenih zneskov ali stopenj podpore.
5. Upravni pregledi naložbenih operacij vključujejo najmanj en obisk operacije, ki prejema podporo, ali naložbenega območja, da se preveri realizacija naložbe.
Vendar se lahko pristojni organ odloči, da takih obiskov ne bo opravil iz ustrezno utemeljenih razlogov, kot so:
(a)
operacija je vključena v vzorec za pregled na kraju samem, ki se opravi v skladu s členom 49;
(b)
pristojni organ meni, da je zadevna operacija majhna naložba;
(c)
pristojni organ meni, da je tveganje, da pogoji za prejetje podpore ne bi bili izpolnjeni, majhno ali da je tveganje, da naložba ni bila realizirana, majhno.
Odločitev iz drugega pododstavka in njena utemeljitev se evidentirata.
Člen 49
Pregledi na kraju samem
1. Države članice organizirajo preglede odobrenih operacij na kraju samem na podlagi ustreznega vzorčenja. Navedeni pregledi se po možnosti opravijo pred končnim plačilom za operacijo.
2. Inšpektorji, ki opravijo pregled na kraju samem, ne smejo sodelovati v upravnih pregledih iste operacije.
Člen 50
Stopnja kontrole in vzorčenje pregledov na kraju samem
1. Izdatki, v zvezi s katerimi se opravijo pregledi na kraju samem, predstavljajo vsaj 5 % izdatkov iz člena 46, ki jih sofinancira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in ki jih plačilna agencija plača vsako koledarsko leto.
Če je bilo za operacijo, ki je predmet pregleda na kraju samem, izplačano predplačilo ali vmesno plačilo, se navedena plačila prištevajo v izdatke, zajete s pregledi na kraju samem, kot je navedeno v prvem pododstavku.
2. V doseganje minimalne stopnje iz odstavka 1 se prištevajo samo pregledi, opravljeni do konca zadevnega koledarskega leta.
Zahtevki za plačilo, za katere je po upravnih pregledih ugotovljeno, da niso upravičeni, se ne prištevajo v doseganje minimalne stopnje iz odstavka 1.
3. V doseganje minimalne stopnje iz odstavka 1 se lahko prištevajo samo pregledi, ki izpolnjujejo vse zahteve iz členov 49 in 51.
4. Pri izbiri vzorca odobrenih operacij, ki ga je treba preveriti v skladu z odstavkom 1, se upoštevajo zlasti:
(a)
potreba po preverjanju ustrezne kombinacije operacij različnih vrst in obsegov;
(b)
kakršni koli dejavniki tveganja, ugotovljeni na podlagi nacionalnih pregledov ali pregledov Unije;
(c)
kako vrsta operacije prispeva k tveganju napake pri izvajanju programa razvoja podeželja;
(d)
potreba po ohranjanju ravnotežja med ukrepi in vrstami operacij;
(e)
potreba po naključnem izboru med 30 % in 40 % izdatkov.
5. Če se pri pregledih na kraju samem odkrije kakršna koli večja neskladnost v okviru podpornega ukrepa ali vrste operacije, pristojni organ v naslednjem koledarskem letu za zadevni ukrep ali vrsto operacije poveča stopnjo kontrole na ustrezno raven.
6. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od odstavka 1 odločijo, da se minimalna stopnja pregledov na kraju samem, ki se opravijo vsako leto koledarsko leto, kot je navedena v odstavku 1, zmanjša na 3 % zneska, ki ga sofinancira EKSRP.
Države članice lahko prvi pododstavek uporabljajo samo, če so izpolnjeni splošni pogoji za zmanjšanje minimalne stopnje pregledov na kraju samem, ki jo Komisija določi v skladu s členom 62(2)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Če kateri koli izmed pogojev iz drugega pododstavka ni več izpolnjen, države članice nemudoma prekličejo odločitev o zmanjšanju minimalne stopnje pregledov na kraju samem. Z naslednjim koledarskim letom uporabijo minimalno stopnjo pregledov na kraju samem iz odstavka 1.
Člen 51
Vsebina pregledov na kraju samem
1. S pregledi na kraju samem se preverja, ali je bila operacija izvedena v skladu z veljavnimi pravili, pri čemer so zajeta merila za upravičenost, zaveze in druge obveznosti v zvezi s pogoji za odobritev podpore, ki jih je mogoče preveriti ob obisku. S pregledi se zagotovi, da je operacija upravičena do podpore iz EKSRP.
2. S pregledi na kraju samem se preverja točnost podatkov, ki jih je prijavil upravičenec, glede na osnovne dokumente.
To vključuje preverjanje, ali so zahtevki za plačilo, ki jih vloži upravičenec, podprti z računovodskimi ali drugimi dokumenti, kar po potrebi vključuje preverjanje točnosti podatkov v zahtevku za plačilo na podlagi podatkov ali poslovnih dokumentov, ki jih imajo tretje osebe.
3. S pregledi na kraju samem se preverja, ali je uporaba ali nameravana uporaba operacije skladna z uporabo, ki je opisana v vlogi za podporo in za katero je bila podpora odobrena.
4. Pregledi na kraju samem vključujejo obisk kraja, kjer se operacija izvaja, ali, če je operacija nematerialna, organizatorja operacije, razen v izjemnih okoliščinah, ki jih nacionalni organi ustrezno evidentirajo in pojasnijo.
Člen 52
Naknadni pregledi
1. Za preverjanje izpolnjevanja obveznosti na podlagi člena 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali obveznosti, določenih v programu razvoja podeželja, se opravijo naknadni pregledi naložbenih operacij.
2. Naknadni pregledi v posameznem koledarskem letu zajemajo vsaj 1 % izdatkov EKSRP za naložbene operacije, za katere še vedno veljajo obveznosti iz odstavka 1 in za katere je bilo končno plačilo opravljeno iz EKSRP. Upoštevajo se samo pregledi, opravljeni do konca zadevnega koledarskega leta.
3. Vzorec operacij, ki jih je treba pregledati v skladu z odstavkom 1, se izbere na podlagi analize tveganj in finančnega vpliva različnih operacij, vrst operacij ali ukrepov. Naključno se izbere med 20 in 25 % vzorca.
Člen 53
Poročilo o kontroli
1. Za vsak pregled na kraju samem na podlagi tega oddelka se pripravi poročilo o kontroli, na podlagi katerega je mogoče pregledati podrobnosti o opravljenih pregledih. V poročilu so navedeni zlasti:
(a)
ukrepi in pregledane vloge ali zahtevki za plačilo;
(b)
prisotne osebe;
(c)
ali je bil upravičenec uradno obveščen o obisku in če je bil, koliko vnaprej;
(d)
rezultati pregledov, in kadar je ustrezno, posebna opažanja;
(e)
nadaljnji kontrolni ukrepi, ki jih je treba izvesti.
2. Odstavek 1 se smiselno uporablja za naknadne preglede na podlagi tega oddelka.
3. Upravičencu se omogoči podpis poročila med pregledom, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Če države članice uporabijo poročilo o kontroli, pripravljeno z elektronskimi sredstvi med pregledom, pristojni organ omogoči elektronski podpis upravičenca ali pa se poročilo o kontroli nemudoma pošlje upravičencu in se mu tako omogoči, da ga podpiše in doda svoja opažanja. Če je ugotovljena kakršna koli neskladnost, upravičenec prejme kopijo poročila o kontroli.
Oddelek 3
Določbe o pregledih za posebne ukrepe
Člen 54
Prenos znanja in dejavnosti informiranja
Pristojni organ preveri skladnost z zahtevo iz člena 14(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013, da so subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, ustrezno usposobljeni. Preveri tudi vsebino in trajanje programov kmetijske in gozdarske izmenjave ter obiskov v skladu s členom 14(5) navedene uredbe. Navedena preverjanja se opravijo z upravnimi pregledi in na podlagi vzorca s pregledi na kraju samem.
Člen 55
Službe za svetovanje, službe za pomoč pri upravljanju kmetij in službe za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah
Za operacije, določene v členu 15(1)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 1305/2013, pristojni organ preveri skladnost z zahtevo iz člena 15(3) navedene uredbe, da imajo organi ali subjekti, izbrani za zagotavljanje svetovanja, ustrezne vire in da je bil izbirni postopek izveden na podlagi javnega naročanja. Navedeno preverjanje se opravi z upravnimi pregledi in na podlagi vzorca s pregledi na kraju samem.
Člen 56
Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila
Za ukrep, določen v členu 16 Uredbe (EU) št. 1305/2013, lahko pristojni organ, kadar je to ustrezno, uporabi dokaze, ki jih prejme od drugih služb, organov ali organizacij, da preveri skladnost z obveznostmi in merili za upravičenost. Pri tem se mora pristojni organ prepričati, da služba, organ ali organizacija deluje v skladu s standardom, ki zadostuje za kontrolo skladnosti z obveznostmi in merili za upravičenost. Za to pristojni organ opravi upravne preglede in na podlagi vzorca preglede na kraju samem.
Člen 57
Razvoj kmetij in podjetij
Za operacije, določene v členu 19(1)(a) Uredbe (EU) št. 1305/2013, pristojni organ z upravnimi pregledi in na podlagi vzorca s pregledi na kraju samem preveri skladnost s:
(a)
poslovnim načrtom v skladu s členom 19(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter členom 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 808/2014 (22), vključno z zahtevo v primeru mladih kmetov, da so v skladu z opredelitvijo aktivnega kmeta, kot je navedeno v členu 19(4) Uredbe (EU) št. 1305/2013;
(b)
pravilom o prehodnem obdobju za izpolnitev pogojev glede poklicnega znanja in sposobnosti, kot je navedeno v členu 2(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 807/2014 (23).
Člen 58
Ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev
Za ukrep, določen v členu 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013, države članice skupino proizvajalcev priznajo po preverjanju skladnosti skupine z merili iz odstavka 1 navedenega člena in z nacionalnimi pravili. Po priznanju pristojni organ preverja stalno skladnost z merili za priznanje in poslovnim načrtom v skladu s členom 27(2) navedene uredbe z upravnimi pregledi in vsaj enkrat v petletnem obdobju s pregledom na kraju samem.
Člen 59
Obvladovanje tveganj
Kar zadeva posebno podporo iz člena 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013, pristojni organ z upravnimi pregledi in na podlagi vzorca s pregledi na kraju samem preveri zlasti:
(a)
ali so bili kmetje upravičeni do podpore v skladu s členom 36(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013;
(b)
pri kontroli vlog za plačilo s strani vzajemnih skladov, kot je določeno v členu 36(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1305/2013, ali je bilo nadomestilo v celoti plačano vključenim kmetom v skladu s členom 36(3) navedene uredbe.
Člen 60
LEADER
1. Države članice izvajajo ustrezen sistem nadzora lokalnih akcijskih skupin.
2. Države članice lahko v zvezi z izdatki, nastalimi na podlagi člena 35(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, za izvajanje upravnih pregledov iz člena 48 te uredbe z uradnim aktom pooblastijo lokalne akcijske skupine. Vendar so države članice še naprej odgovorne za preverjanje, ali imajo zadevne lokalne akcijske skupine administrativne in kontrolne zmogljivosti za opravljanje navedenega dela.
Pristojni organ v primeru pooblastitve iz prvega pododstavka opravlja redne preglede lokalnih akcijskih skupin, vključno s knjigovodskimi pregledi in ponovnimi upravnimi pregledi na podlagi vzorca.
Pristojni organ opravlja tudi preglede na kraju samem, kot so navedeni v členu 49 te uredbe. Glede kontrolnega vzorca za izdatke v zvezi s programom LEADER se uporablja vsaj enak odstotni delež, kot je naveden v členu 50 te uredbe.
3. Za izdatke, nastale na podlagi člena 35(1)(a), (d) in (e) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člena 35(1)(b) in (c) navedene uredbe, ter kadar je upravičenec do podpore sama lokalna akcijska skupina, upravne preglede opravijo osebe, ki so neodvisne od zadevne lokalne akcijske skupine.
Člen 61
Subvencionirane obrestne mere in provizije za jamstvo
1. V zvezi z izdatki, nastalimi na podlagi člena 69(3)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se opravijo upravni pregledi in pregledi na kraju samem v zvezi z upravičencem in glede na realizacijo zadevne operacije. Analiza tveganja v skladu s členom 50 te uredbe vsaj enkrat zajema zadevno operacijo na podlagi diskontirane vrednosti subvencije.
2. Pristojni organ na podlagi upravnih pregledov in po potrebi obiskov na kraju samem pri posredniških finančnih institucijah in upravičencu zagotovi, da so plačila za posredniške finančne institucije v skladu z zakonodajo Unije in dogovorom, sklenjenim med plačilno agencijo in posredniško finančno institucijo.
3. Če so subvencionirane obrestne mere ali provizije za jamstvo povezane s finančnimi instrumenti v eni sami operaciji, namenjeni istim končnim prejemnikom, pristojni organ opravi preglede na ravni končnih prejemnikov samo v primerih, ki so določeni v členu 40(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 62
Tehnična pomoč na pobudo držav članic
V zvezi z izdatki, nastalimi na podlagi člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, se smiselno uporabljajo členi 48 do 51 in 53 te uredbe.
Upravne preglede iz člena 48 in preglede na kraju samem iz člena 49 opravi subjekt, ki je funkcionalno neodvisen od subjekta, ki odobri plačilo tehnične pomoči.
POGLAVJE III
Neupravičeno izplačani zneski in upravne kazni
Člen 63
Delna ali popolna ukinitev podpore in upravne kazni
1. Plačila se izračunajo na podlagi zneskov, za katere je med upravnimi pregledi iz člena 48 ugotovljeno, da so upravičeni.
Pristojni organ preuči zahtevek za plačilo, ki ga prejme od upravičenca, in določi zneske, ki so upravičeni do podpore. Določi:
(a)
znesek, ki ga je treba plačati upravičencu na podlagi zahtevka za plačilo in sklepa o nepovratnih sredstvih;
(b)
znesek, ki ga je treba plačati upravičencu po preučitvi upravičenosti izdatkov v zahtevku za plačilo.
Če znesek, določen v skladu s točko (a) drugega pododstavka, za več kot 10 % presega znesek, določen v skladu s točko (b) navedenega pododstavka, se za znesek, določen v skladu s točko (b), uporabi upravna kazen. Znesek kazni je razlika med navedenima zneskoma, ki pa ni večji od popolne ukinitve podpore.
Vendar se kazni ne uporabijo, če lahko upravičenec pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriv za vključitev neupravičenega zneska, ali če je pristojni organ drugače prepričan, da za to ni kriv zadevni upravičenec.
2. Upravna kazen iz odstavka 1 se uporablja smiselno za neupravičene izdatke, ugotovljene med pregledi na kraju samem iz člena 49. V takem primeru bodo preučeni izdatki skupni izdatki, nastali za zadevno operacijo. To ne vpliva na rezultate predhodnih pregledov na kraju samem v zvezi z zadevnimi operacijami.
NASLOV V
KONTROLNI SISTEM IN UPRAVNE KAZNI V ZVEZI Z NAVZKRIŽNO SKLADNOSTJO
POGLAVJE I
Skupne določbe
Člen 64
Opredelitve pojmov
Za namene tehničnih specifikacij, potrebnih za izvajanje kontrolnega sistema in upravnih kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„specializirani kontrolni organi“ pomeni nacionalne pristojne kontrolne organe, kot so navedeni v členu 67 te uredbe, odgovorne za zagotavljanje skladnosti s pravili iz člena 93 Uredbe (EU) št. 1306/2013;
(b)
„akt“ pomeni vsako izmed posameznih direktiv in uredb iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1306/2013;
(c)
„leto ugotovitve“ pomeni koledarsko leto, v katerem je bil opravljen upravni pregled ali pregled na kraju samem;
(d)
„področja navzkrižne skladnosti“ pomeni katero koli izmed treh področij iz člena 93(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 in ohranitev trajnih prašnikov, kot je navedena v členu 93(3) navedene uredbe.
POGLAVJE II
Kontrola
Oddelek 1
Splošne določbe
Člen 65
Kontrolni sistem v zvezi z navzkrižno skladnostjo
1. Države članice vzpostavijo sistem, ki zagotavlja učinkovito kontrolo upoštevanja navzkrižne skladnosti. S tem sistemom so zlasti določeni:
(a)
če pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos potrebnih informacij o upravičencih iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013 s plačilne agencije na specializirane kontrolne organe in/ali, kadar je to ustrezno, prek usklajevalnega organa;
(b)
metode za izbiro kontrolnih vzorcev;
(c)
podatki o vrsti in obsegu pregledov, ki jih je treba opraviti;
(d)
poročila o kontroli, ki vsebujejo predvsem vse ugotovljene neskladnosti in oceno njihove resnosti, obsega, trajnosti in ponavljanja;
(e)
če pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos poročil o kontroli s specializiranih kontrolnih organov na bodisi plačilno agencijo bodisi usklajevalni organ ali oba;
(f)
uporaba sistema zmanjšanj in izključitev s strani plačilne agencije.
2. Države članice lahko določijo postopek, po katerem upravičenec plačilni agenciji navede elemente, potrebne za opredelitev zahtev in standardov, ki veljajo zanj.
Člen 66
Plačilo pomoči v zvezi s pregledi navzkrižne skladnosti
Kadar pregledov navzkrižne skladnosti ni mogoče končati, preden zadevni upravičenec prejme plačila in letne premije iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se znesek, ki ga mora upravičenec plačati na podlagi kakršne koli upravne kazni, izterja v skladu s členom 7 te uredbe ali z izravnavo.
Člen 67
Odgovornost pristojnega kontrolnega organa
1. Odgovornosti pristojnih kontrolnih organov so:
(a)
specializirani kontrolni organi so odgovorni za opravljanje kontrole in pregledov v zvezi z upoštevanjem zadevnih zahtev in standardov;
(b)
plačilne agencije so odgovorne za določitev upravnih kazni v posameznih primerih v skladu s poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 in poglavjem III tega naslova.
2. Države članice se lahko na podlagi odstopanja od odstavka 1 odločijo, da kontrole in preglede v zvezi z vsemi ali nekaterimi zahtevami, standardi, akti ali področji navzkrižne skladnosti opravi plačilna agencija, če država članica zagotovi, da je učinkovitost kontrol in pregledov vsaj enaka učinkovitosti, doseženi s kontrolami in pregledi, ki jih opravi specializirani kontrolni organ.
Oddelek 2
Pregledi na kraju samem
Člen 68
Najmanjša stopnja kontrole
1. Pristojni kontrolni organ v zvezi z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren, opravi preglede na kraju samem pri vsaj 1 % skupnega števila upravičencev iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, za katere je zadevni pristojni kontrolni organ odgovoren.
Na podlagi odstopanja od prvega pododstavka se lahko v primeru skupin oseb, navedenih v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, vsak posamezni član navedenih skupin šteje za upravičenca za izračun kontrolnega vzorca, določenega v prvem pododstavku.
Najmanjša stopnja kontrole iz prvega pododstavka se lahko doseže na ravni vsakega pristojnega kontrolnega organa ali na ravni vsakega akta ali standarda ali skupine aktov ali standardov. Kadar pregledov na opravlja plačilna agencija, se lahko ta najmanjša stopnja kontrole doseže na ravni vsake plačilne agencije.
Če zakonodaja, ki se uporablja za akt in standarde, že določa najmanjšo stopnjo kontrole, se uporablja ta stopnja namesto najmanjše stopnje, navedene v prvem pododstavku. Države članice lahko tudi določijo, da se kakršni koli primeri neskladnosti, ugotovljeni med katerimi koli pregledi na kraju samem na podlagi zakonodaje, ki se uporablja za akte in standarde, opravljenimi zunaj vzorca iz prvega pododstavka, prijavijo pristojnemu kontrolnemu organu, odgovornemu za zadevni akt ali standard, in da ta organ sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s tem. Uporabljajo se določbe tega poglavja ter poglavij I, II in III naslova III.
Kar zadeva obveznosti navzkrižne skladnosti v zvezi z Direktivo 96/22/ES se za uporabo posebne ravni vzorčenja načrtov spremljanja šteje, da je v skladu z zahtevo glede najmanjše stopnje, navedene v prvem pododstavku.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, da bi na ravni vsakega akta ali standarda ali skupine aktov ali standardov dosegla najmanjšo stopnjo kontrole iz navedenega odstavka:
(a)
za izbrane upravičence uporabi rezultate pregledov na kraju samem, opravljenih v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za navedene akte in standarde, ali
(b)
nadomesti izbrane upravičence z upravičenci, ki so predmet pregleda na kraju samem, opravljenega v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za navedene akte in standarde, če so navedeni upravičenci upravičenci iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
V takih primerih pregledi na kraju samem zajemajo vse vidike zadevnih aktov ali standardov, kot so opredeljeni v okviru navzkrižne skladnosti. Poleg tega država članica zagotovi, da je učinkovitost teh pregledov na kraju samem vsaj enaka učinkovitosti pregledov na kraju samem, ki jih opravijo pristojni kontrolni organi.
3. Pri določanju najmanjše stopnje kontrole iz odstavka 1 tega člena se ne upoštevajo potrebni ukrepi iz člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
4. Če bi se pri pregledih na kraju samem odkrila večja stopnja neskladnosti z zadevnim aktom ali standardom, se poveča število pregledov na kraju samem, ki jih je treba izvesti za ta akt ali standard v naslednjem kontrolnem obdobju. Pristojni kontrolni organ se lahko v okviru posebnega akta odloči omejiti obseg teh nadaljnjih pregledov na kraju samem na najpogosteje kršene zahteve.
5. Če se država članica odloči uporabiti možnost iz člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se potrebni ukrepi, s katerimi se preveri, ali so upravičenci odpravili zadevno neskladnost, uporabijo na vzorcu 20 % teh upravičencev.
Člen 69
Izbira kontrolnega vzorca
1. Izbira vzorca kmetij za pregled v skladu s členom 68 temelji, kadar je to ustrezno, na analizi tveganja v skladu z veljavno zakonodajo ali na primerni analizi tveganja glede na zahteve ali standarde. Navedena analiza tveganja lahko temelji na ravni posamezne kmetije ali na ravni kategorij kmetij ali geografskih območij.
Pri analizi tveganja se lahko upošteva eno ali oboje od naslednjega:
(a)
sodelovanje upravičenca v sistemu kmetijskega svetovanja, vzpostavljenem v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1306/2013;
(b)
sodelovanje upravičenca v sistemu certificiranja, če je zadevna shema upoštevna za zadevne zahteve in standarde.
Država članica se lahko na podlagi analize tveganja odloči, da iz kontrolnega vzorca, izbranega na podlagi tveganja, izključi upravičence, ki sodelujejo v sistemu certificiranja iz točke (b) drugega pododstavka. Vendar se, kadar sistem certificiranja zajema le del zahtev in standardov, ki jih mora upravičenec upoštevati v okviru navzkrižne skladnosti, za zahteve ali standarde, ki jih sistem certificiranja ne zajema, uporabijo ustrezni dejavniki tveganja.
Če analiza rezultatov kontrole pokaže, da obstaja precej pogosta neskladnost z zahtevami ali standardi, vključenimi v sistem certificiranja iz točke (b) drugega pododstavka, se dejavniki tveganja, povezani z zadevnimi zahtevami ali standardi, znova ocenijo.
2. Odstavek 1 se ne uporablja za preglede, opravljene v okviru nadaljnjega ukrepanja po kakršni koli neskladnosti, na katero je bil pristojni kontrolni organ kakor koli drugače opozorjen. Vendar se uporablja za preglede, opravljene v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi drugega pododstavka člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
3. Za zagotovitev reprezentativnosti se naključno izbere od 20 do 25 % minimalnega števila upravičencev, pri katerih se opravijo pregledi na kraju samem, kot je določeno v prvem pododstavku člena 68(1). Če število upravičencev, pri katerih se opravijo pregledi na kraju samem, presega to minimalno število, odstotni delež naključno izbranih upravičencev v dodatnem vzorcu ne presega 25 %.
4. Kadar je ustrezno, se lahko pred koncem zadevnega obdobja za vložitev vloge na podlagi razpoložljivih informacij opravi delna izbira kontrolnega vzorca. Začasni vzorec se dopolni, ko so na voljo vse ustrezne vloge.
5. Vzorec upravičencev, ki ga je treba pregledati v skladu s členom 68(1), se lahko izbere iz vzorcev upravičencev, ki so že bili izbrani na podlagi členov od 30 do 34 in za katere veljajo zadevne zahteve ali standardi. Vendar ta možnost ne velja za kontrolo upravičencev na podlagi shem podpore v vinskem sektorju iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013.
6. Z odstopanjem od člena 68(1) se lahko vzorci upravičencev, ki jih je treba pregledati na kraju samem, izberejo po najmanjši stopnji 1 %, ločeno od vsake izmed naslednjih populacij upravičencev, za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013:
(a)
upravičencev, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(b)
upravičencev, ki prejemajo podporo v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013;
(c)
upravičencev, ki prejemajo letne premije na podlagi člena 21(1)(a) in (b) ter členov 28 do 31, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013.
7. Če se na podlagi analize tveganja na ravni kmetije ugotovi, da neupravičenci pomenijo večje tveganje kot upravičenci iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, se lahko navedeni upravičenci nadomestijo z neupravičenci. V takem primeru skupno število pregledanih kmetov vseeno doseže stopnjo kontrole iz člena 68(1) te uredbe. Razlogi za take nadomestitve so ustrezno utemeljijo in dokumentirajo.
8. Postopki iz odstavkov 5 in 6 se lahko kombinirajo, če se s tako kombinacijo poveča učinkovitost kontrolnega sistema.
Člen 70
Ugotovitev skladnosti z zahtevami in standardi
1. Kadar je ustrezno, se upoštevanje zahtev in standardov ugotovi na način, predpisan v zakonodaji, ki se uporablja za zadevno zahtevo ali standard.
2. V drugih primerih in kadar je to ustrezno, se ugotavljanje opravi z uporabo katerih koli drugih primernih sredstev, o katerih odloči pristojni kontrolni organ in zagotavljajo natančnost vsaj enakovredno tisti, ki je potrebna za uradne ugotovitve v skladu z nacionalnimi predpisi.
3. Kadar je ustrezno, se lahko pregledi na kraju samem opravljajo z uporabo tehnik daljinskega zaznavanja.
Člen 71
Elementi pregledov na kraju samem
1. Pristojni kontrolni organ pri opravljanju pregledov na vzorcu iz člena 68(1) zagotovi, da se pri vseh izbranih upravičencih preveri njihova skladnost z zahtevami in standardi, za katere je ta organ odgovoren.
Ne glede na prvi pododstavek se, kadar je najmanjša stopnja kontrole dosežena na ravni vsakega akta ali standarda ali skupine aktov ali standardov, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 68(1), pri izbranih upravičencih preveri njihova skladnost z zadevnim aktom ali standardom ali skupino aktov in standardov.
Kadar je v vzorcu iz člena 68(1) te uredbe izbrana skupina oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, pristojni kontrolni organ zagotovi, da se pri vseh članih skupine preveri njihova skladnost z zahtevami in standardi, za katere so odgovorni.
Na splošno se vsak upravičenec, izbran za pregled na kraju samem, preveri takrat, ko se lahko preveri večina zahtev in standardov, za katere je bil izbran. Kljub temu države članice zagotovijo, da se med letom doseže ustrezna stopnja kontrole za vse zahteve in standarde.
2. Kadar je ustrezno, pregledi na kraju samem zajemajo celotno kmetijsko zemljišče kmetijskega gospodarstva. Kljub temu je lahko dejanski inšpekcijski pregled na terenu kot del pregleda na kraju samem omejen na vzorec najmanj polovice kmetijskih parcel na kmetijskem gospodarstvu, na katere se nanaša zahteva ali standard, če tak vzorec zagotavlja zanesljivo in reprezentativno stopnjo kontrole v zvezi z zahtevami in standardi.
Prvi pododstavek ne vpliva na izračun in uporabo upravne kazni, kot sta navedena v poglavju II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 in poglavju III tega naslova. Če se pri pregledu vzorca iz prvega pododstavka odkrije neskladnost, se vzorec dejansko pregledanih kmetijskih parcel poveča.
Poleg tega je lahko dejanski inšpekcijski pregled skladnosti z zahtevami in standardi kot del pregleda na kraju samem omejen na reprezentativni vzorec predmetov pregleda, če tako določa zakonodaja, ki se uporablja za akt ali standarde. Pri tem države članice zagotovijo, da se pregledi opravijo v zvezi z vsemi zahtevami in standardi, za katere se skladnost lahko preveri ob obisku.
3. Pregledi iz odstavka 1 se na splošno opravijo v okviru enega obiska. Vključujejo preverjanje zahtev in standardov, skladnost s katerimi se lahko preveri ob tem obisku. Namen teh pregledov je odkriti kakršno koli morebitno neskladnost z navedenimi zahtevami in standardi ter poleg tega opredeliti primere, v zvezi s katerimi je treba opraviti nadaljnje preglede.
4. Pregledi na kraju samem na ravni kmetije se lahko nadomestijo z upravnimi pregledi, če država članica zagotovi, da so upravni pregledi vsaj tako učinkoviti kot pregledi na kraju samem.
5. Države članice lahko pri izvajanju pregledov na kraju samem uporabijo objektivne kontrolne kazalnike, specifične za nekatere zahteve in standarde, če zagotavljajo, da je učinkovitost kontrole zadevnih zahtev in standardov vsaj enaka učinkovitosti pregledov na kraju samem, opravljenih brez uporabe kazalnikov.
Kazalniki so neposredno povezani z zahtevami ali standardi, ki jih predstavljajo, ter zajemajo vse elemente, ki jih je treba preveriti med kontrolo teh zahtev ali standardov.
6. Pregledi na kraju samem v zvezi z vzorcem iz člena 68(1) te uredbe se opravijo v istem koledarskem letu, v katerem so predložene vloge za pomoč in/ali zahtevki za plačilo, ali, kar zadeve vloge za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kadar koli v obdobju, navedenem v drugem pododstavku člena 97(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Člen 72
Poročilo o kontroli
1. Pristojni kontrolni organ za vsak pregled na kraju samem, opravljen na podlagi tega naslova, pripravi poročilo o kontroli ali se to poročilo pripravi pod njegovo odgovornostjo.
Poročilo je razdeljeno na naslednje dele:
(a)
splošni del, ki vsebuje zlasti naslednje informacije:
(i)
upravičenca, izbranega za pregled na kraju samem;
(ii)
prisotne osebe;
(iii)
ali je bil upravičenec uradno obveščen o obisku in če je bil, koliko vnaprej;
(b)
del, v katerem so ločeno opisani pregledi, opravljeni v zvezi z vsakim aktom in standardom, in ki vsebuje predvsem naslednje informacije:
(i)
zahteve in standarde, ki so predmet pregleda na kraju samem;
(ii)
naravo in obseg izvedenih pregledov;
(iii)
ugotovitve;
(iv)
akte in standarde, v zvezi s katerimi so ugotovljene neskladnosti;
(c)
ocenjevalni del z oceno pomembnosti neskladnosti v zvezi z vsakim aktom in/ali standardom na podlagi meril „resnosti“, „obsega“, „trajnosti“ in „ponavljanja“ v skladu s členom 99(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 z navedbo vseh dejavnikov, ki bi morali privesti do povečanja ali zmanjšanja zmanjšanja, ki ga je treba uporabiti.
Kadar določbe v zvezi z zadevno zahtevo ali standardom dopuščajo, da se v zvezi z ugotovljeno neskladnostjo ne sprejmejo nadaljnji ukrepi, ali kadar so podpore odobrene v skladu s členom 17(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1305/2013, se to navede v poročilu.
2. Odstavek 1 se uporablja ne glede na to, ali je bil zadevni upravičenec izbran za pregled na kraju samem v skladu s členom 69, pregledan na kraju samem v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za akte in standarde, v skladu s členom 68(2) ali v okviru nadaljnjega ukrepanja v zvezi z neskladnostjo, na katero je bil pristojni kontrolni organ kakor koli drugače opozorjen.
3. Upravičenec je o kakršni koli ugotovljeni neskladnosti obveščen v treh mesecih od datuma pregleda na kraju samem.
Razen če je upravičenec nemudoma ukrepal za odpravo ugotovljene neskladnosti v smislu drugega pododstavka člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, je v roku, določenem v prvem pododstavku tega odstavka, obveščen o odpravi neskladnosti v skladu z drugim pododstavkom člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Razen če je upravičenec nemudoma ukrepal za odpravo ugotovljene neskladnosti v smislu člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se ga najpozneje v enem mesecu po odločitvi, da se ne uporabi upravna kazen, določena v navedenem členu, obvesti o odpravi neskladnosti.
4. Brez poseganja v katere koli posebne določbe, ki jih vsebuje zakonodaja, ki se uporablja za zahteve in standarde, se poročilo o kontroli konča v enem mesecu po pregledu na kraju samem. Vendar se lahko to obdobje v ustrezno utemeljenih okoliščinah podaljša na tri mesece, zlasti če je to potrebno zaradi kemijske ali fizikalne analize.
Če pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, se poročilo o kontroli in zadevni spremni dokumenti, če se zahtevajo, pošljejo ali dajo na voljo plačilni agenciji ali usklajevalnemu organu v enem mesecu po tem, ko so končani.
Vendar lahko država članica, če poročilo ne vsebuje nobenih ugotovitev, določi, da se tako poročilo ne pošlje, če se da neposredno na voljo plačilni agenciji ali usklajevalnemu organu en mesec po tem, ko je končano.
POGLAVJE III
Izračun in uporaba upravnih kazni
Člen 73
Splošna načela
1. Kadar je za upravljanje različnih shem, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1307/2013, ukrepov iz člena 21(1)(a) in (b) ter členov 28 do 31, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 in plačil v zvezi s shemami podpore v vinskem sektorju iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 odgovorna več kot ena plačilna agencija, države članice zagotovijo, da so na ugotovljene neskladnosti in, kadar je to ustrezno, kakršne koli ustrezne upravne kazni opozorjene vse plačilne agencije, vključene v navedena plačila. To vključuje primere, v katerih neskladnost z merili za upravičenost pomeni tudi neskladnost s pravili o navzkrižni skladnosti in obratno. Kadar je ustrezno, države članice zagotovijo uporabo ene stopnje zmanjšanja.
2. Če je bil ugotovljen več kot en primer neskladnosti v zvezi z različnimi akti ali standardi na istem področju navzkrižne skladnosti, se ti primeri za določitev znižanja [zmanjšanja] iz člena 39(1) in člena 40 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 štejejo za eno neskladnost.
3. Neskladnost s standardom, ki pomeni tudi neskladnost z zahtevo, se šteje za eno neskladnost. Za izračun zmanjšanj se neskladnost šteje za del področja zahteve.
4. Upravna kazen se uporabi za skupni znesek plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu:
(a)
na podlagi vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo, ki jih je predložil ali jih bo predložil v letu ugotovitve, in/ali
(b)
v zvezi z vlogami za sheme podpore v vinskem sektorju na podlagi členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013.
Kar zadeva točko (b) prvega pododstavka, se zadevni znesek deli s tri za prestrukturiranje in preusmeritev.
5. V zvezi s skupino oseb, kot je navedena v členih 28 in 29 Uredbe (EU) št. 1305/2013, se odstotni delež zmanjšanja izračuna v skladu s poglavjem III tega naslova in poglavjem II naslova IV Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014. V takem primeru lahko države članice zaradi sorazmernosti navedeni odstotni delež zmanjšanja uporabijo za del subvencije, dodeljene članu skupine, pri katerem je ugotovljena neskladnost.
Člen 74
Izračun in uporaba upravnih kazni v primeru malomarnosti
1. Če je bila ugotovljena več kot ena neskladnost zaradi malomarnosti v zvezi z različnimi področji navzkrižne skladnosti, se postopek za določitev znižanja [zmanjšanja] iz člena 39(1) Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014 uporabi posamično za vsako neskladnost..
Dobljeni odstotki zmanjšanj se seštejejo. Vendar največje zmanjšanje ne presega 5 % skupnega zneska iz člena 73(4) te uredbe.
2. Če se ugotovi ponavljanje neskladnosti skupaj z drugo neskladnostjo ali drugim ponavljanjem neskladnosti, se dobljeni odstotki zmanjšanj seštejejo. Vendar največje zmanjšanje ne presega 15 % skupnega zneska iz člena 73(4).
Člen 75
Izračun in uporaba upravnih kazni v primeru namerne neskladnosti
V primeru namerne neskladnosti izjemnega obsega, resnosti ali trajnosti se upravičenec v naslednjem koledarskem letu poleg tega, da mu je naložena kazen, izračunana v skladu s členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, izključi iz vseh plačil iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
NASLOV VI
KONČNE DOLOČBE
Člen 76
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se za vloge za pomoč, vloge za podporo ali zahtevke za plačilo, ki se nanašajo na leta zahtevkov ali premijska obdobja od 1. januarja 2015 dalje.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. julija 2014