РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 78/2013
z dne 17. januarja 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 31. julija 2012 z Uredbo (EU) št. 699/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije.
(2)
Postopek se je začel z obvestilom o začetku (3), objavljenim 1. novembra 2011, po pritožbi, ki jo je 20. septembra 2011 vložil Zaščitni odbor industrije fitingov iz jekla za varjenje Evropske unije („pritožniki“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 40 % celotne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OP („obravnavano obdobje“).
2. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča glede začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in analiziranjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev.
3. Vzorčenje
(6)
Ker k vzorčenju proizvajalcev Unije, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov ni bilo pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 5 do 11 začasne uredbe potrdijo.
4. Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države
(7)
Ponovno je treba poudariti, da dokončni protidampinški ukrepi veljajo za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Malezije, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, zaradi prakse izogibanja pa tudi za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, poslan iz Indonezije, s Šrilanke, Filipinov in Tajvana (z nekaterimi izjemami) (4). Za države, navedene v prejšnjem stavku, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „države, za katere veljajo protidampinški ukrepi“.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(8)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 17 začasne uredbe, je zadevni izdelek pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 („zadevni izdelek“).
(9)
Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 17 do 20 začasne uredbe potrdijo.
C. DAMPING
1. Rusija
1.1 Normalna vrednost
(10)
Eden ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi za izračun stopnje dampinga morali biti uporabljeni samo podatki, pridobljeni od ruskih družb, in da ni pravilno, da se uporabijo podatki turške družbe. Opozoriti je treba, da je bila zaradi nesodelovanja ruskih proizvajalcev izvoznikov normalna vrednost za Rusijo določena v skladu s členom 18(1) in (5) osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. podatkov, prejetih od turških proizvajalcev izvoznikov, ki uporabljajo ruske brezšivne jeklene cevi kot surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka. Trditev se zato zavrne.
(11)
Ker v zvezi z določitvijo normalne vrednosti ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 22 do 25 začasne uredbe potrdijo.
1.2 Izvozna cena
(12)
Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 26 in 27 začasne uredbe potrdijo.
1.3 Primerjava
(13)
Ker v zvezi s primerjavo izvozne cene in normalne vrednosti ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 28 in 29 začasne uredbe potrdijo.
1.4 Stopnja dampinga
(14)
Eden od ruskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da na podlagi dejstva, da družba v Unijo izvaža samo jeklena kolena in celo ta v zelo majhnih količinah, začasna protidampinška dajatev v višini 23,8 % ni upravičena. Vendar pa so jeklena kolena del izdelka v preiskavi, čemur ni nasprotovala nobena od zainteresiranih strani. Poleg tega se uvoz v Unijo lahko šteje za zanemarljiv, kot je navedeno v členu 5(7) in členu 9(3) osnovne uredbe, le v primeru, ko se upošteva na ravni države in ne na ravni posamezne družbe. Trditev se zato zavrne.
(15)
Drug ruski proizvajalec izvoznik je trdil, da dampinga ni bilo, kar naj bi odražalo dejstvo, da je na razpisih za dobavo kolen in lokov večkrat izgubil proti konkurentom iz Unije. Kot je navedeno zgoraj, je treba opozoriti, da noben ruski proizvajalec izvoznik v tej preiskavi ni sodeloval, zato je bil damping za Rusijo izračunan na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18(1) in (5) osnovne uredbe. Tudi če se trditev upošteva, bi bilo treba opozoriti, da izguba razpisa proti konkurentom iz Unije nikakor ne nasprotuje ugotovitvi dampinga s strani ruskih proizvajalcev izvoznikov. Trditev se zato zavrne.
(16)
Ker v zvezi z izračunom stopnje dampinga ni bilo nobenih drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 30 in 31 začasne uredbe potrdijo.
(17)
Dokončno določena stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je:
Družba
Stopnja dampinga
Vse družbe
23,8 %
2. Turčija
2.1 Normalna vrednost
(18)
Ker v zvezi z določitvijo normalne vrednosti ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 32 do 40 začasne uredbe potrdijo.
2.2 Izvozna cena
(19)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti stopnja dobička, dosežena pri čezmorskem prevozu, tj. razlika med prevozom, zaračunanim njegovim strankam, in prevozom, ki ga proizvajalec izvoznik plača prevozni družbi, vključena v izvozno ceno. Vendar je v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozna cena dejansko plačana ali plačljiva cena za izdelek, prodan za izvoz iz države izvoznice v Unijo. Stopnja dobička, dosežena pri prevozu izdelka do kupca, se ne more šteti za del izvozne cene samega izdelka. Trditev se zato zavrne.
(20)
Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih drugih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 41 do 43 začasne uredbe potrdijo.
2.3. Primerjava
(21)
Združenje turških izvoznikov jekla (ÇIB) je trdilo, da pri primerjavi med izvozno ceno in normalno vrednostjo niso bile ustrezno upoštevane znatne razlike v ceni med brezšivnim in varjenim priborom za cevi. Vendar pa so vse sodelujoče družbe predložile podatke na podlagi posameznih transakcij pri prodaji brezšivnega in varjenega pribora. Prav ti podatki so bili uporabljeni pri primerjavi med izvozno ceno in normalno vrednostjo. Z drugimi besedami, brezšivni pribor se je primerjal samo z brezšivnim priborom in varjen pribor se je primerjal samo z varjenim priborom. Trditev se zato zavrne.
(22)
Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodne izjave 44 začasne uredbe potrdijo.
2.4 Stopnje dampinga
(a) Stopnja dampinga za preiskovane družbe
(23)
Opozoriti je treba, da je bila individualna stopnja dampinga, ki je bila začasno določena za enega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtane povprečne izvozne cene zadevnega izdelka te družbe v Unijo. Ker v zvezi z določitvijo stopnje dampinga za to družbo ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 46 začasne uredbe potrdijo.
(24)
Izračun dampinga za drugi dve sodelujoči družbi je pokazal, da sta družbi izvajali usmerjen damping, ki sta ga izvajali v določenem časovnem obdobju in je bil usmerjen na določene stranke ter regije. Jasen vzorec njunih izvoznih cen se je precej razlikoval glede na različne kupce in regije ter časovna obdobja (do 30 % za enak model zadevnega izdelka). Poleg tega izračun dampinga na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvoznih cen v skladu z metodo iz prvega dela prvega stavka člena 2(11) osnovne uredbe ni pokazal celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajala zadevna proizvajalca, kot je prikazano v uvodni izjavi 27 te uredbe. Stopnje dampinga ni bilo mogoče določiti niti s primerjavo posameznih normalnih vrednosti in posameznih izvoznih cen za Unijo na podlagi vsake posamične transakcije v skladu z drugim delom prvega stavka člena 2(11) osnovne uredbe, saj je primanjkovalo zadostnih domačih transakcij za normalne vrednosti, ki bi ustrezale izvoznim transakcijam, kot je prikazano v uvodni izjavi 28.
(25)
Da bi se pokazal celotni obseg dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe normalna vrednost, določena na podlagi tehtanega povprečja, v njunem primeru zato primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo. Ker je taka metoda primerjave izjema v primerjavi s prvima dvema metodama, določenima v členu 2(11) osnovne uredbe, je Komisija skrbno preučila, ali so bili pogoji zanjo v tem primeru jasno izpolnjeni. Podrobni izračuni dampinga, vključno z ugotovljenimi vzorci izvoznih cen, so bili razkriti. Noben turški proizvajalec izvoznik ni nasprotoval osnovnim podatkom.
(26)
Vendar so obe sodelujoči družbi, ÇIB in turška vlada trdili, da usmerjen damping, ugotovljen za turška proizvajalca izvoznika, ni bil dovolj pojasnjen in da v nobenem primeru vzorec izvoznih cen ni bil nameren. Na zaslišanju s pooblaščencem za zaslišanje, ki sta ga zahtevala turška izvoznika, so bile družbama dane podrobne razlage glede ugotovitve usmerjenega dampinga in osnovnih izračunov stopnje dampinga. Komisija je tudi pojasnila, da četudi je bilo njihovo delovanje nenamerno (5), pa je vseeno imelo učinek usmerjenega dampinga. Opozoriti je treba, da osnovna uredba ne zahteva, da preiskovalni organ ugotovi morebitne razloge za usmerjeni damping, kot so nihanje menjalnega tečaja, različne regionalne politike določanja cen itd. Zadostuje ugotovitev vzorca izvoznih cen, ki se znatno razlikujejo med različnimi kupci, regijami ali časovnimi obdobji (6). Po zaslišanju so bila družbama razkrita tudi pojasnila za posamezno družbo. Poleg tega je bila na stalno predstavništvo Turčije pri Uniji naslovljena verbalna nota s pojasnili o ugotovitvi usmerjenega dampinga in metodologijo, ki je bila uporabljena za izračun stopnje dampinga. Na drugem zaslišanju s pooblaščencem za zaslišanje, ki ga je zahtevalo združenje ÇIB, je bila združenju ÇIB dana tudi podrobna razlaga glede ugotovitve usmerjenega dampinga in osnovnih izračunov stopnje dampinga.
(27)
Preiskava je za vsakega od dveh proizvajalcev izvoznikov ugotovila tri jasne vzorce izvoznih cen, ki so pokrivali veliko večino njunega izvoza v Unijo, tj. izvozne cene so se znatno razlikovale glede na različne kupce in regije ter časovna obdobja, kot je bilo dokazano z osnovnimi podatki, ki so bili razkriti stranem. To je bil rezultat temeljite preiskave izjemnih okoliščin tega primera, na podlagi katerega se je usmerjeni damping štel za nujnega. Ob ugotovitvi precejšnjih razlik med izvoznimi cenami, pri čemer bi samo eden od teh treh vzorcev izvoznih cen zadostoval za izbiro metodologije primerjanja tehtanega povprečja in vseh posameznih izvoznih transakcij, se je ta primerjalna metoda štela za ustrezno v tem določenem primeru. Poleg tega se za obe podjetji skupni obseg dampinga, ugotovljenega na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v Unijo (prva simetrična metoda), precej razlikuje od obsega dampinga, ugotovljenega s primerjavo normalne vrednosti, ugotovljene na podlagi tehtanega povprečja, s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo (asimetrična metoda), kot je bilo dokazano z osnovnimi podatki, ki so bili razkriti stranem. Zato se lahko sklene, da bi uporaba prve simetrične metode lahko povzročila neprimerno prikrivanje usmerjenega dampinga, ki se je izvajal v določenem obdobju, v določenih regijah in z določenimi strankami. Z drugimi besedami, stopnja dampinga, ugotovljena s prvo simetrično metodo, ne bi odražala celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi.
(28)
Stopnje dampinga ni bilo mogoče določiti niti s primerjavo posameznih normalnih vrednosti s posameznimi izvoznimi cenami v Unijo na podlagi posamičnih transakcij v skladu z drugim delom prvega stavka člena 2(11) osnovne uredbe (druga simetrična metoda). Ta metoda vključuje določitev posameznih domačih transakcij, ki so primerljive s posameznimi izvoznimi transakcijami, ob upoštevanju dejavnikov, kot so obseg prodaje in datum transakcije. Glede na pomanjkanje zadostnih domačih transakcij za normalno vrednost, ki bi ustrezale izvoznim transakcijam, stopnje dampinga ni bilo mogoče določiti na podlagi druge simetrične metode. Zato je bilo glede na določitev vzorca izvoznih cen, ki se je znatno razlikoval med različnimi kupci, regijami in časovnimi obdobji, ter ker simetrični metodi ne bi odražali celotnega obsega dampinga, sklenjeno, da se v skladu z drugim stavkom člena 2(11) stopnja dampinga določi na podlagi asimetrične metode.
(29)
Obe sodelujoči družbi in združenje ÇIB so trdili, da je bilo neupravičeno primerjati izvozne cene, preračunane v turške lire, glede na to, da je prodaja v Unijo potekala v eurih, medtem ko se turška lira uporablja samo v računovodske namene. Trdilo se je, da je imelo nihanje menjalnih tečajev eura in turške lire znaten učinek na določitev cene, kar bi neizogibno in na neupravičen način vplivalo na rezultat primerjave izvozne cene v različnih časovnih obdobjih. Vendar je dosledna praksa Komisije, da izvede primerjavo izvozne cene in izračun stopnje dampinga v obračunski valuti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v državi izvoznici. Treba je opozoriti, da so stroški in domače cene, ki so bili uporabljeni za določitev normalne vrednosti, izraženi v turški liri. Zato je primerjava izvoznih cen z normalno vrednostjo v navedeni valuti. Tako je edini logični pristop za ugotovitev vzorca izvoznih cen, v okviru istega izračuna dampinga, uporaba istih izvoznih cen, ki so že navedene v turških lirah. Poleg tega, kot je navedeno zgoraj, osnovna uredba ne zahteva analize možnih vzrokov za usmerjen damping, kot je nihanje menjalnih tečajev (7). Trditev se zato zavrne.
(30)
Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi bilo za določitev vzorca izvoznih cen treba upoštevati tehtane povprečne cene primerljivih vrst izdelka in ne aritmetičnih povprečnih cen. Vendar pa se člen 2(11) osnovne uredbe nanaša na vzorec izvoznih cen in ne na vzorec tehtanih povprečnih izvoznih cen ali vzorec izvoznih vrednosti. Uporaba tehtane povprečne izvozne cene bi zaradi upoštevanja obsega izvoza in ne le izvoznih cen izkrivila analizo. V vsakem primeru, tudi če se namesto aritmetičnega povprečja izvoznih cen uporabi tehtano povprečje cen, je bilo še vedno mogoče določiti vzorec izvoznih cen, ki se bistveno razlikuje glede na različne kupce in regije ter časovna obdobja. Dve strani sta ugovarjali pomembnosti razlik, če te sploh obstajajo, v primeru ko se uporabijo tehtana povprečja. Opozoriti je treba, da strani ne izpodbijajo dejanskih ugotovitev, ki temeljijo na aritmetičnem povprečju, kar je ustrezna metodologija, kot je pojasnjeno zgoraj. Ta trditev se zato zavrne.
(31)
Združenje ÇIB je trdilo, da je uporaba ničelne nastavitve neupravičena, in se sklicevalo na poročilo pritožbenega organa STO (8), v katerem je bilo ugotovljeno, da je ničelna nastavitev v nasprotju s Protidampinškim sporazumom STO. Vendar je Splošno sodišče (9) (Poročilo o posteljnem perilu) potrdilo, da ugotovitve Poročila o posteljnem perilu ne veljajo v primeru usmerjenega dampinga. Poročilo o posteljnem perilu zadeva samo tehniko ničelne nastavitve v okviru prve simetrične metode in se ne more šteti za obravnavo tega mehanizma, kadar se uporablja v okviru asimetrične metode. Torej tudi če bi dejansko bilo v nasprotju s členom 2.4.2 Protidampinškega sporazuma iz leta 1994, kot je ugotovil pritožbeni organ STO, in bi bila uporaba tehnike ničelne nastavitve v okviru prve simetrične metode nepoštena, še posebej ob odsotnosti vzorca izvozne cene, pa uporaba tehnike ničelne nastavitve v okviru asimetrične metode ni v nasprotju z navedeno določbo ali členom 2(11) osnovne uredbe ali nepoštena v smislu člena 2(10) navedene uredbe, pri čemer sta izpolnjena pogoja za uporabo navedene metode. Poleg tega se je izkazalo, da je tehnika ničelne nastavitve matematično potrebna za razlikovanje asimetrične metode od prve simetrične metode na podlagi rezultatov. Brez navedene redukcije pripelje asimetrična metoda vedno do enakega rezultata kot prva simetrična metoda. Ta trditev se zato zavrne.
(32)
Poleg tega je združenje ÇIB trdilo, da uporaba ničelne nastavitve povzroči kršitev pravila nižje dajatve. Trdilo se je, da so bile zaradi uporabe ničelne nastavitve stopnje dampinga izračunane na ravni, ki je višja od dejanske.
(33)
Vendar pa uporaba ničelne nastavitve pri asimetrični metodi ne izključuje uporabe pravila nižje dajatve. Za vse tri sodelujoče družbe so bile stopnje dampinga, ne glede na uporabljeno metodologijo, primerjane s stopnjami odprave škode družbe, da se zagotovi, da se dajatev določi na nižji od teh dveh stopenj. Trditev se zato zavrne.
(34)
Ker v zvezi s stopnjami dampinga za preiskovane družbe ni bilo nobenih drugih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav 47 in 48 začasne uredbe potrdijo.
(b) Stopnja dampinga za nesodelujoča podjetja
(35)
Ker v zvezi s stopnjo dampinga za nesodelujoča podjetja ni bilo nobenih pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 49 začasne uredbe potrdijo.
(36)
Stopnje dampinga na ravni države, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Družba
Stopnja dampinga (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Vse druge družbe
16,7
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije in potrošnja
(37)
Ker v zvezi s proizvodnjo Unije, industrijo Unije in potrošnjo ni bilo nobenih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 51 do 54 začasne uredbe potrdi.
2. Uvoz iz zadevnih držav
2.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(38)
Po začasnem razkritju je združenje ÇIB trdilo, da kumulativna ocena dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ni utemeljena. V osnovi je ponovilo pripombe turških proizvajalcev izvoznikov po začetku postopka in trdilo, da uvoz iz Rusije in Turčije kaže drugačne trende glede obsega in cen.
(39)
Glede tega se ponovno poudari, kot je navedeno že v uvodni izjavi 59 začasne uredbe, da je bilo v preiskavi ugotovljeno, da medtem ko je uvoz iz Turčije relativno stabilen v smislu obsega, se uvoz iz Rusije povečuje v absolutnem smislu. Vendar se glede na zmanjšanje povpraševanja v obravnavanem obdobju tržni deleži uvoza iz obeh držav povečujejo.
(40)
Hkrati se zdi, da se njuno oblikovanje cen bistveno ne razlikuje, da so ruske povprečne cene nekoliko nižje, vendar zelo blizu turškim povprečnim cenam. V zvezi s tem se tudi ponovno poudarja, da je preiskava za družbe v obeh državah pokazala znatno nelojalno nižanje cen do približno 30 % (glej uvodno izjavo 65 začasne uredbe). Trditev se zato zavrne.
(41)
Združenje ÇIB je tudi trdilo, da bi se moral uvoz iz Turčije obravnavati kot zanemarljiv, in poudarilo, da se je v prejšnjem primeru v zvezi s podobnim izdelkom - in sicer „pribor (fitingi) za cevi iz LRK, Hrvaške, Slovaške, Tajvana in Tajske“ (10) - uvoz iz Slovaške in Tajvana obravnaval kot zanemarljiv (čeprav je bil nad pragom de minimis) in zato ni bil prištet k dampinškemu uvozu iz drugih držav.
(42)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v primeru pribora (fitingi) za cevi iz LRK, Hrvaške, Slovaške, Tajvana in Tajske ugotovljeno, da gre pri uvozu iz Slovaške in Tajvana za damping in kljub temu, da je ta presegal prag 1 % tržnega deleža, se ni prištel k ostalemu dampinškemu uvozu. Razmere v navedenem primeru pa so se močno razlikovale od sedanjih, saj je uvoz iz Slovaške in Tajvana dejansko močno izgubljal na tržnem deležu ter se v primerjavi z obsegom uvoza iz drugih držav ni štel za pomembnega, zato se ni štelo, da povzroča škodo. Nasprotno pa v sedanjem primeru uvoz iz Turčije in Rusije povečuje svoj tržni delež in je medsebojno primerljiv v smislu obsega. Trditev se zato zavrne.
(43)
Združenje ÇIB je tudi trdilo, da si uvoza iz Turčije in Rusije nista podobna v smislu konkurenčnih pogojev, saj obstajajo „razlike v geografski koncentraciji prodaje“. Predložilo je statistične podatke, ki kažejo, da je Turčija v OP 70 % svoje prodaje osredotočila na Španijo, Francijo, Italijo in Poljsko, medtem ko je Rusija skoraj vso svojo prodajo osredotočila na Češko in Nemčijo.
(44)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da se razlik v geografski koncentraciji prodaje ne more šteti kot pokazatelja različnih konkurenčnih pogojev. Glede na skupni trg Unije vstopna točka katerega koli uvoza običajno ni odločilna za medsebojno konkurenčnost teh uvozov in tudi ne v primerjavi s podobnim izdelkom. Ponovno se poudarja, da sta si glede pogojev konkurence ruski in turški uvoz cenovno podobna, da je bilo za oba ugotovljeno nelojalno nižanje cen Unije in da imata podobne prodajne poti. Trditev se zato zavrne.
(45)
Ker v zvezi s kumulativno oceno dampinškega uvoza iz zadevnih držav ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 55 do 60 začasne uredbe potrdi.
2.2 Obseg, tržni delež zadevnega dampinškega uvoza, uvozne cene in nelojalno nižanje cen.
(46)
Ker v zvezi z obsegom in tržnim deležem zadevnega dampinškega uvoza, uvoznimi cenami in nelojalnim nižanjem cen ni bilo pripomb, se vsebina uvodnih izjav 61 do 65 začasne uredbe potrdi.
(47)
Ponovno se poudarja, da je zadevni dampinški izdelek s poreklom iz zadevnih držav, prodan v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za do približno 30 %.
3. Položaj industrije Unije
(48)
Po začasnem razkritju sta združenje ÇIB in turška vlada trdila, da glede na to, da je industrija Unije povečala svoj tržni delež za približno 3 % med letom 2008 in OP, bi morala Komisija skleniti, da industrija Unije ni utrpela znatne škode v obravnavanem obdobju.
(49)
V zvezi s tem je treba opozoriti, prvič, da je bilo v začasni uredbi (glej, na primer, uvodne izjave 72, 86 ali 91 začasne uredbe) jasno navedeno, da je bilo opaziti rahlo povečanje tržnega deleža industrije Unije. Drugič, uvodna izjava 72 začasne uredbe pojasnjuje, da povečanje tržnega deleža odraža dejstvo, da se je obseg prodaje proizvajalcev Unije znižal nekoliko manj kot potrošnja v obravnavanem obdobju.
(50)
Poleg tega je, če izvzamemo zmanjšanje zalog, kot je navedeno spodaj, to edini kazalnik škode, ki kaže na pozitiven razvoj v obravnavanem obdobju. Trditev se zato zavrne.
(51)
Turška vlada je tudi trdila, da zmanjšanje končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije kaže na neškodljiv položaj industrije Unije.
(52)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 79 začasne uredbe, končne zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšale za 18 % med letom 2008 in OP.
(53)
Hkrati se priznava, da je padec zalog mogoče obravnavati kot pozitiven znak, vendar le v primeru, ko bi prodaja rasla hitreje od proizvodnje. Vendar to ne velja za sedanjo preiskavo. Nasprotno, zmanjšanje zalog v tem primeru kaže le na to, da se obseg proizvodnje zmanjšuje hitreje kot prodaja. V tem primeru zmanjšanja zalog ni mogoče obravnavati kot pozitivni razvoj. Trditev se zato zavrne.
(54)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 66 do 88 začasne uredbe, vključno z ugotovitvijo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe, potrdi.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(55)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 90 do 93 začasne uredbe potrdijo.
2. Učinek drugih dejavnikov
(56)
Po začasnem razkritju sta ÇIB in turška vlada trdila, da je bil dejanski vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije, poceni uvoz iz drugih tretjih držav in zlasti iz držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi.
(57)
V zvezi s tem je treba opozoriti, kot je navedeno že v uvodni izjavi 96 začasne uredbe, da je uvoz iz osmih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, še naprej prodiral na trg Unije, čeprav se je njegov tržni delež zmanjšal z 21 % v letu 2008 na 17 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno nižje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Tudi če se upošteva veljavna protidampinška dajatev, so cene navedenega uvoza še vedno nizke in primerljive s cenami ruskega in turškega uvoza ter nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.
(58)
Vendar je treba opozoriti, da so za države, za katere veljajo protidampinški ukrepi (kot za vse tretje države), na razpolago le omejeni statistični podatki in povprečne cene ter da ugotovljena razlika v ceni ni nujno dokončna, lahko je zavajajoča in je lahko posledica različnega prodajnega programa. Poleg tega kaže uvoz iz držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, jasen padajoč trend. Zato se ugotavlja, da vzročna zveza med škodo za industrijo Unije ter dampinškim uvozom iz Turčije in Rusije ni bila prekinjena.
(59)
V zvezi z uvozom iz drugih tretjih držav se je njihov tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal s 7 % leta 2008 na 6 % v OP, medtem ko se je tržni delež Rusije in Turčije povečal. Povprečne cene navedenega uvoza so bile na splošno višje od dampinškega uvoza iz zadevnih držav in blizu povprečnih cen proizvajalcev Unije ter se zato ne šteje, da prekinjajo vzročno zvezo med škodo za industrijo Unije in povečanim dampinškim uvozom iz Turčije ter Rusije. Zato se trditev zavrne in začasna ugotovitev, da uvoz iz tretjih držav ne prekinja vzročne zveze, se potrdi.
(60)
Turška vlada je tudi trdila, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica povišanih proizvodnih stroškov, ki so posledica manjšega povpraševanja.
(61)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je, kot je že navedeno v uvodni izjavi 101 začasne uredbe, po vsej verjetnosti finančna in gospodarska kriza iz leta 2008/2009 razlog za zmanjšanje potrošnje pribora (fitingov) za cevi. Potrošnja se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za več kot 40 % in je ostala na tako nizki ravni do konca obravnavanega obdobja (čeprav se je v OP malce povečala). Glede na to, da stalni stroški obsegajo do 40 % proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije, se zaradi zmanjšanega povpraševanja, prodaje in proizvodnje precej zvišajo proizvodni stroški na enoto. To je seveda bistveno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije.
(62)
Hkrati se je kakršen koli negativen učinek višjih proizvodnih stroškov na enoto še povečal zaradi dejstva, da so se cene industrije Unije nižale, saj so bile izpostavljene močnemu pritisku cen in znatnemu nelojalnemu nižanju cen dampinškega uvoza iz Turčije in Rusije. V normalnih tržnih razmerah bi industrija Unije morala imeti možnost za zmanjšanje vpliva povečanja stroškov na enoto z ohranitvijo vsaj običajne cene, kar očitno ob izvajanju cenovnega pritiska zaradi umetno poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav ni bilo mogoče.
(63)
Zato se trditev zavrne in se dokončno sklene, da kakršen koli negativni učinek zmanjšanja povpraševanja ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Rusije in Turčije.
(64)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 94 do 106 začasne uredbe, vključno z ugotovitvijo, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, potrdi.
F. INTERES UNIJE
(65)
Po začasnem razkritju je združenje ÇIB trdilo, da bi uvedba kakršnih koli ukrepov privedla do stanja, v katerem bi imela družba ERNE Fittings, eden pritožnikov, monopolni položaj na trgu Unije.
(66)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je družba ERNE le eden od dveh pritožnikov in da je drugi - INTERFIT - podobne velikosti kot ERNE. Poleg tega so podatki iz začasne uredbe v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije vključevali tudi tretjega proizvajalca Unije - Virgilio CENA & Figli. Poleg tega obstaja v Uniji veliko število manjših podjetij, ki proizvajajo in prodajajo izdelek v preiskavi, ter znaten uvoz iz drugih virov. Glede na navedeno se šteje, da ni tveganja za monopolizacijo položaja družbe ERNE.
(67)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 107 do 117 začasne uredbe, vključno z ugotovitvijo, da ne obstajajo utemeljeni razlogi proti uvedbi ukrepov na dampinški uvoz iz zadevnih držav, potrdijo.
G. DOKONČNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(68)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 118 do 120 začasne uredbe potrdi.
2. Dokončni ukrepi
(69)
Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije, ter v skladu s členom 9 osnovne uredbe se šteje, da je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije na ravni najnižje stopnje dampinga in odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve, ki je v vsakem primeru stopnja dampinga.
(70)
Zaradi nesodelovanja ruskih proizvajalcev izvoznikov se za Rusijo potrdi stopnja dampinga na ravni države, ki je bila izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 21 do 31 začasne uredbe.
(71)
Za Turčijo se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko, zato se potrdi preostala stopnja dampinga, ki temelji na ustrezni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 49.
(72)
Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve:
Država
Družba
Dokončna protidampinška dajatev (%)
Rusija
Vse družbe
23,8
Turčija
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Vse druge družbe
16,7
(73)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe in torej navedene posamezne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in bo zanje veljala stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
(74)
Vsak zahtevek za uporabo stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj poslati Komisiji (11) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti vsako spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, povezanih na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(75)
Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(76)
Po končnem razkritju so svoja stališča predložili pritožnik, dva sodelujoča proizvajalca izvoznika iz Turčije in združenje ÇIB. Oba turška proizvajalca in združenje ÇIB so zahtevali zaslišanje, ki jim je bilo odobreno.
(77)
Pritožnik se je strinjal z vsemi razkritimi ugotovitvami. Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložili združenje ÇIB in dva turška izvoznika, so bile ponovitev pripomb, ki so jih izrazili že po začasnem razkritju. Opozoriti je treba, da nobena od zainteresiranih strani ni nasprotovala osnovnim podatkom.
(78)
Utemeljitev in odgovor na zahtevo po uporabi asimetrične metode, vključno z ničelno nastavitvijo, pri izračunu dampinga sta določena v uvodnih izjavah 24 do 33. Uporaba turške lire za določitev vzorcev izvoznih cen je pojasnjena v uvodni izjavi 29, kjer je tudi odgovor na ustrezno trditev. Uporaba aritmetičnega povprečja cen namesto tehtanega povprečja cen pri opredeljevanju vzorcev izvoznih cen je razložena v uvodni izjavi 30, kjer je tudi odgovor na ustrezno trditev. Trditev, da bi morala biti stopnja dobička, dosežena pri čezmorskem prevozu, vključena v izvozno ceno, je opisana in zavrnjena v uvodni izjavi 19. Trditev, da kumulativna ocena turškega in ruskega uvoza zaradi razlik v geografski koncentraciji turške in ruske prodaje ni upravičena, je opisana in zavrnjena v uvodnih izjavah 43 in 44. Trditev, da industrija Unije zaradi povečanja tržnega deleža ni utrpela škode, je opisana in zavrnjena v uvodnih izjava 48 do 50.
(79)
Glede na to, da po končnem razkritju niso bili podani nobeni argumenti, ki bi lahko vplivali na rezultat ocene primera, sprememba ugotovitev, kot so opisane zgoraj, ni potrebna.
H. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(80)
Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se šteje za nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v obsegu višine uvedene dokončne dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora (fitingov) z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Rusije in Turčije.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Država
Družba
Protidampinška dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Vse družbe
23,8
-
Turčija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Vse druge družbe
16,7
B999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 699/2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije, se dokončno poberejo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. januarja 2013