РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 12942013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 г.
за създаване на програма за действие за митниците в Европейския съюз за периода 2014-2020 г. („Митници 2020“) и за отмяна на Решение № 624/2007/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 33 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Прилаганата преди 2014 г. многогодишна програма за действие за митниците допринесе значително за улесняване и задълбочаване на сътрудничеството между митническите органи в рамките на Съюза. Много дейности в митническата сфера са от трансгранично естество, като включват и засягат всички държави членки - и поради това те не могат да се осъществяват по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. Програма „Митници“ на равнището на Съюза, която се прилага от Комисията, предоставя на държавите членки рамка на равнището на Съюза за развитие на тези дейности за сътрудничество при по-голяма ефективност на разходите, отколкото ако всяка държава членка изградеше собствена рамка за сътрудничество на двустранна или многостранна основа. Поради това е целесъобразно да се осигури продължаване на предишната многогодишна програма за действие за митниците чрез създаване на нова програма в същата област - програма „Митници 2020“ („Програмата“).
(2)
Дейностите по Програмата, а именно европейските информационни системи, съвместните действия за митническите служители и общите инициативи за обучение, ще допринесат за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като укрепят функционирането на вътрешния пазар. Програмата активно ще укрепва функционирането на митническия съюз чрез осигуряването на рамка за дейности, насочени към по-ефикасни и модернизирани митнически органи, укрепване на конкурентоспособността на предприятията, насърчаване на заетостта и рационализиране и координиране на действията на държавите членки за защита на техните и на Съюза финансови и икономически интереси, така че предприятията и гражданите да могат да се възползват от пълния потенциал на вътрешния пазар и световната търговия.
(3)
С оглед да се подкрепи процесът на присъединяване и асоцииране на трети държави, Програмата следва да бъде отворена за участие за присъединяващи се държави и държави кандидатки, както и за потенциални кандидати и държави партньори по европейската политика за съседство, ако са изпълнени някои условия. Предвид нарастващата взаимосвързаност на световната икономика Програмата следва да продължава да предоставя възможност за включване на външни експерти, например служители на трети държави, представители на международни организации или икономически оператори, в определени дейности. Участието на външни експерти се счита от съществено значение, когато целите на дадена програма не могат да бъдат постигнати без приноса на тези експерти. Създаването на Европейската служба за външна дейност под ръководството на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност улеснява постигането на координация и съгласуваност на политиката в една област, която е важен елемент от външнополитическите стратегии и действия на Съюза както на двустранна, така и на многостранна основа.
(4)
При формулирането на целите на Програмата следва да се вземат предвид набелязаните проблеми и предизвикателства в митническата сфера през следващото десетилетие. Програмата следва да запази значението си в изключително важни области като съгласуваното прилагане на правото на Съюза в митническата сфера и свързаните с нея въпроси. Освен това Програмата следва да бъде насочена към защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и към защита на безопасността и сигурността. Това следва да обхваща, inter alia, сътрудничество и обмен на информация между органите за наблюдение на вътрешния пазар, както национални, така и на Съюза, и митническите органи. Програмата освен това следва да бъде насочена към улесняване на търговията, inter alia, чрез съвместни усилия за борба с измамите и увеличаване на административния капацитет на митническите органи. В тази перспектива следва да бъде осъществен анализ на ползите и разходите по отношение на детекторното оборудване и свързаната с него технология, за да се улесни придобиването на модерни инструменти за митнически контрол от митническите органи след 2020 г. Следва да бъдат разгледани и методите, улесняващи придобиването на модерни инструменти за митнически контрол, включително съвместни обществени поръчки.
(5)
Прилаганите преди 2014 г. инструменти по Програмата са доказали целесъобразността си и поради това следва да се запазят. С оглед на необходимостта от по-структурирано оперативно сътрудничество следва да се прибавят допълнителни инструменти - експертни екипи, съставени от експерти на Съюза и национални експерти, за съвместно изпълнение на задачи в конкретни области, както и действия за изграждане на капацитет в публичната администрация с цел да се осигури специализирано съдействие на участващите държави, които имат нужда от развитие на административен капацитет.
(6)
Европейските информационни системи изпълняват изключително важна роля за укрепване на митническите системи в рамките на Съюза и поради това следва да продължат да се финансират по Програмата. Освен това следва да се осигури възможност за включване в Програмата на нови информационни системи, свързани с митниците и създадени съгласно правото на Съюза. Европейските информационни системи, когато това е уместно, следва да се основават на модели за споделено разработване и обща ИТ архитектура, с цел да се увеличи гъвкавостта и ефикасността на митническата администрация.
(7)
Изграждането на компетентност на човешките ресурси следва да бъде също така осъществено под формата на общо обучение и следва да се реализира чрез Програмата. Необходимо е митническите служители да разширяват и актуализират своите знания и умения, необходими за обслужване на потребностите на Съюза. Програмата следва да има съществен принос за укрепването на капацитета на човешките ресурси чрез засилена подкрепа за обучение, насочена към митническите служители и икономическите оператори. За тази цел настоящият подход на Съюза за общо обучение, който се основава главно на развитието на централно електронно обучение, следва да се превърне в многостранна програма за подпомагане на обучението за нуждите на Съюза.
(8)
Програмата „Митници 2020“ следва да отдаде дължимото значение и да задели подходяща част от своя бюджет за функционирането на съществуващите европейски информационни системи в митническата сфера и за разработването на нови европейски информационни системи, необходими за изпълнението на Митническия кодекс на Съюза. Същевременно следва да се заделят подходящи средства за дейности, чиято цел е да обединява служители, които работят с митниците, както и за изграждането на компетентност на човешките ресурси. Освен това Програмата следва да предвижда определена степен на бюджетна гъвкавост, необходима, за да се отговоря на промените в приоритетите на политиките.
(9)
Програмата следва да обхваща период от седем години, за да се съгласува нейната продължителност с тази на многогодишната финансова рамка, определена в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (2).
(10)
Настоящият регламент определя финансов пакет за целия срок на Програмата, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (3), за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(11)
В съответствие с ангажимента на Комисията за съгласуваност и опростяване на програмите за финансиране, посочен в нейното съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“, ресурсите следва да се споделят с други инструменти на Съюза за финансиране, ако предвидените дейности по Програмата са насочени към цели, които са общи за различни инструменти за финансиране, като обаче се изключва двойното финансиране. Действията по Програмата следва да гарантират съгласуваност при използването на ресурсите на Съюза в подкрепа на функционирането на митническия съюз.
(12)
Необходимите мерки за финансовото изпълнение на настоящия регламент следва да се приемат в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и в съответствие с Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (5).
(13)
Финансовите интереси на Съюза следва да се защитават чрез подходящи мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства, а в случаите, когато е уместно - санкции.
(14)
Сътрудничеството относно интелигентната оценка на риска е жизненоважно, за да се даде възможност на надеждните предприятия да се възползват максимално от опростяването на електронната администрация на митниците, и позволява да се отстранят нередностите.
(15)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на създаването на годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(16)
За да се реагира по подходящ начин на промените в приоритетите на политиките, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с изменение на списъка от показатели за измерване на постигането на специфичните цели и промяна на индикативните суми, разпределени за всеки вид дейност. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(17)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаване на многогодишна програма за подобряване на функционирането на митническия съюз, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, тъй като те не могат ефикасно да извършват сътрудничеството и координацията, необходими за осъществяването на Програмата,но поради нейния мащаб и последици може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(18)
За изпълнението на Програмата Комисията следва да се подпомага от комитета по програма „Митници 2020“.
(19)
С цел улесняване на оценката на Програмата следва от самото начало да се въведе подходяща рамка за мониторинг на резултатите от Програмата. Следва да се извърши и междинна оценка на изпълнението на целите на Програмата, нейната ефикасност и нейната добавена стойност на европейско равнище. Освен това в крайната оценка следва да се разгледа дългосрочното въздействие на Програмата и ефекта от нея във връзка с устойчивостта. Следва да се осигури пълна прозрачност чрез редовно докладване относно мониторинга и оценката пред Европейския парламент и Съвета. Тези оценки следва да се основават на показатели, с които се измерва ефекта от Програмата спрямо предварително определени базови нива. Показателите следва,inter alia, да измерват времето, през което общата комуникационна мрежа е на разположение без сривове в системата, тъй като това е условие за правилното функциониране на всички европейски информационни системи, за да могат митническите органи да си сътрудничат ефикасно в рамките на митническия съюз.
(20)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) урежда обработването на лични данни, извършвано в държавите членки във връзка с настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално определените от тях независими публични органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) урежда от своя страна обработването на лични данни, извършвано от Комисията в рамките на настоящия регламент и под контрола на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО, и всеки обмен или предаване на информация от страна на Комисията следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(21)
Настоящият регламент заменя Решение № 624/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9). Поради това посоченото решение следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. Създава се многогодишна програма за действие „Митници 2020“ („Програмата“) с цел да се подпомогне функционирането на митническия съюз.
2. Програмата обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„митнически органи“ означава органите, които отговарят за прилагането на правилата относно митниците;
(2)
„външни експерти“ означава:
а)
представители на държавни органи, включително от държави, които не участват в Програмата, съгласно член 3, параграф 2;
б)
икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори;
в)
представители на международни и други организации в митническата сфера.
Член 3
Участие в Програмата
1. Участващи държави са държавите членки и държавите, посочени в параграф 2, ако са изпълнени условията, установени в същия параграф.
2. Програмата е отворена за участие за всяка от следните държави:
а)
присъединяващи се държави, държави кандидатки и потенциални кандидати, които се ползват от предприсъединителна стратегия в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решения на Съвета за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държавите партньори по европейската политика за съседство, при условие че тези държави са постигнали достатъчно ниво на сближаване на съответното законодателство и административни методи с тези на Съюза.
Съответните държави партньори, посочени в първа алинея, буква б), участват в Програмата в съответствие с разпоредбите, които подлежат на определяне съвместно с тези държави след сключването на рамкови споразумения относно тяхното участие в програми на Съюза.
Член 4
Принос към дейностите по Програмата
Външни експерти могат да бъдат поканени да осигурят принос към избрани дейности, организирани по Програмата, когато това е от съществено значение за постигането на целите, посочени в членове 5 и 6. Външните експерти се подбират от Комисията заедно с участващите държави въз основа на техните умения, опит и знания, свързани със съответните специфични дейности.
Член 5
Обща цел и специфични цели
1. Общата цел на Програмата е да се подпомогне функционирането и модернизирането на митническия съюз, за да се укрепи вътрешният пазар посредством сътрудничество между участващите държави, техните митнически органи и техните служители. Осъществяването на общата цел минава през постигането на специфични цели.
2. Специфичните цели включват подкрепа за митническите органи при защитата на финансовите и икономическите интереси на Съюза и на държавите членки, включително борбата с измамите и защита на правата върху интелектуалната собственост, повишаване на безопасността и сигурността, защита на гражданите и опазване на околната среда, подобряване на административния капацитет на митническите органи и укрепване на конкурентоспособността на европейските предприятия.
Тези специфични цели се постигат по-специално чрез:
а)
компютризация;
б)
осигуряването на модерен и хармонизиран подход към митническите режими и проверки;
в)
улесняване на законната търговия;
г)
намаляване на разходите за привеждане в съответствие с изискванията и намаляване на административната тежест; и
д)
подобряване на функционирането на митническите органи.
3. Постигането на специфичните цели се измерва въз основа на показателите, изброени в приложение I. При необходимост тези показатели могат да бъдат преработени в хода на Програмата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед изменение на списъка от показателите, предвиден в приложение I.
Член 6
Оперативни цели
Оперативните цели на Програмата са следните:
а)
подпомагане на изготвянето, съгласуваното прилагане и ефективното изпълнение на правото и политиката на Съюза в митническата сфера,
б)
разработване, подобряване, експлоатиране и подкрепа за европейските информационни системи в митническата сфера,
в)
идентифициране, разработване, споделяне и прилагане на най-добрите работни практики и административни процедури, по-специално в допълнение на дейностите по сравнителен анализ,
г)
укрепване на уменията и компетентностите на митническите служители,
д)
подобряване на сътрудничеството между митническите органи и международни организации, трети държави, други държавни органи, включително органи на Съюза и национални органи за наблюдение на пазара, както и икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори.
ГЛАВА II
ДОПУСТИМИ ДЕЙСТВИЯ
Член 7
Допустими действия
Програмата предоставя при условията, определени в годишната работна програма, посочена в член 14, финансова подкрепа за следните видове действия:
a)
съвместни действия:
i)
семинари и работни срещи;
ii)
проектни групи, които обикновено са съставени от ограничен брой държави, действат в рамките на ограничен период от време и са насочени към реализацията на предварително определена цел с точно определен краен резултат, включително координация или сравнителен анализ;
iii)
работни посещения, организирани от участващите държави или друга държава, с цел да се даде възможност на служителите да придобият или увеличат своя експертен опит или знания по митническите въпроси; при работни посещения, организирани на територията на трети държави, допустимите разходи за финансиране по Програмата са само пътните и дневните разходи (надбавка за настаняване и дневна надбавка);
iv)
дейности по мониторинг, провеждани от съвместни екипи, съставени от служители на Комисията и служители на участващите държави, за анализ на митнически практики, установяване на трудности при прилагането на правилата и, когато е целесъобразно, изготвяне на предложения за адаптиране на правилата и работните методи на Съюза;
v)
експертни екипи, а именно организирани форми на сътрудничество, които са създадени за ограничен период от време или за постоянно, и обединяват експертен опит за изпълнение на задачи в специфични области или за извършване на оперативни дейности, евентуално с помощта на услуги за сътрудничество в реално време, административна помощ и инфраструктурни съоръжения и оборудване;
vi)
изграждане на капацитет на митническата администрация и помощни действия;
vii)
проучвания;
viii)
съвместно разработени комуникационни действия;
ix)
всички други дейности, които подпомагат общите, специфичните и оперативните цели, определени в членове 5 и 6;
б)
изграждане на капацитет в областта на информационните технологии (ИТ): разработка, поддръжка, експлоатация и контрол на качеството на съюзните компоненти в европейските информационни системи, установени в приложение II, раздел А, и нови европейски информационни системи, създадени съгласно правото на Съюза;
в)
изграждане на компетентност на човешките ресурси: общи действия за обучение с цел да се подпомогне развитието на необходимите професионални умения и знания във връзка с митниците.
Член 8
Специални разпоредби по изпълнението за съвместни действия
1. Участието в съвместните действия, посочени в член 7, буква а), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави гарантират, че за участие в съвместните действия се избират служители с подходящ профил и квалификация.
3. Участващите държави предприемат по целесъобразност необходимите мерки за осъществяване на съвместните действия, по-специално чрез повишаване на осведомеността за тези действия и като гарантират оптимално използване на получените крайни резултати.
Член 9
Специални разпоредби по изпълнението за изграждане на ИТ капацитет
1. Комисията и участващите държави гарантират, че европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, се разработват, експлоатират и поддържат по подходящ начин.
2. В сътрудничество с участващите държави Комисията координира аспектите по създаването и функционирането на съюзните компоненти, които са изброени в приложение II, раздел Б, и несъюзните компоненти, описани в приложение II, раздел В, на европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, които са необходими с цел да се осигури тяхната оперативност, взаимосвързаност и непрекъснато усъвършенстване.
3. Съюзът поема разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на съюзните компоненти. Разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на несъюзните компоненти се поемат от участващите държави.
Член 10
Специални разпоредби по изпълнението за изграждането на компетентност на човешките ресурси
1. Участието в общите действия за обучение, посочени в член 7, буква в), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави включват, когато е целесъобразно, съвместно разработеното учебно съдържание, включително модули за електронно обучение, програми за обучение и съвместно договорени стандарти за обучение, в своите национални програми за обучение.
3. Участващите държави осигуряват на своите служители първоначално и по-нататъшно обучение, необходимо за придобиване на общи професионални умения и знания в съответствие с програмите за обучение.
4. Участващите държави осигуряват необходимото езиково обучение на служителите, за да докажат достатъчно ниво на езикови познания за участие в Програмата.
ГЛАВА III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 11
Финансова рамка
1. Финансовият пакет за изпълнение на Програмата за периода 2014-2020 г.е в размер на 522 943 000 евро по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. В рамките на финансовия пакет за Програмата се отпускат индикативни суми за допустимите действия, изброени в член 7, в границите на процентите, определени в приложение III за всеки вид дейност. Комисията може да се отклони от тези индикативни суми, но не може да увеличава определения дял от финансовия пакет с повече от 10 % за всеки вид дейност.
Когато се окаже необходимо да се превиши това ограничение, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед промяна на индикативните сум, определени в приложение III.
Член 12
Видове намеса
1. Комисията изпълнява Програмата в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Финансовата подкрепа от Съюза за допустимите действия, предвидени в член 7, приема формата на:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществена поръчка;
в)
възстановяване на разходи, направени от външните експерти, посочени в член 4.
3. Процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства е до 100 % от допустимите разходи при дневните и пътните разходи, разходите за настаняване и разходите, свързани с организирането на мероприятия.
В годишните работни програми се определя приложимият процент на съфинансиране, когато действията изискват отпускането на безвъзмездни средства.
4. Разпределените за Програмата средства могат да покриват също:
а)
разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на Програмата и за постигането на нейните цели - по-специално проучвания, срещи на експерти, действия във връзка с информация и комуникация, включително обща комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с целите на настоящата програма;
б)
разходи, свързани с ИТ мрежи, които са насочени към обработка и обмен на информация; и
в)
всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на Програмата.
Член 13
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (11), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или каквато и да е друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, с решение за отпускане на безвъзмездни средства или с договор съгласно настоящия регламент.
ГЛАВА IV
ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ
Член 14
Работна програма
1. За изпълнението на Програмата Комисията приема годишни работни програми посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 2.
Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, като определя следното:
а)
действията в съответствие с общите, специфичните и оперативните цели, установени в членове 5 и 6, методът на изпълнение, включително, когато е целесъобразно, условията за създаването на експертни екипи, посочени в член 7, буква а), подточка v), и очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета по вид дейност;
в)
процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства, посочен в член 12, параграф 3.
2. При подготовката на годишната работна програма Комисията взема предвид общия подход към митническата политика. Този подход подлежи на редовен преглед и се определя в партньорство от Комисията и държавите членки в рамките на Групата за митническа политика, съставена от ръководителите на митническите администрации на държавите членки или техни представители и представители на Комисията.
Комисията редовно информира Групата за митническа политика относно мерките, свързани с изпълнението на Програмата.
Член 15
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, се предоставя на Комисията за срок, започващ на 1 януари 2014 г. и приключващ на 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5, параграф 3, втора алинея и член 11, параграф 2, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета за акта, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 16
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 17
Мониторинг на действията по Програмата
1. В сътрудничество с участващите държави Комисията извършва мониторинг на изпълнението на Програмата и на действията по нея въз основа на показателите, посочени в приложение I.
2. Комисията оповестява резултатите от мониторинга.
3. Резултатите от мониторинга се използват при оценката на Програмата в съответствие с член 18.
Член 18
Оценка
1. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен и окончателен доклад с оценка на Програмата по отношение на въпросите, посочени в параграфи 2 и 3. Резултатите от тези оценки, включително установяването на сериозни недостатъци, се включват в решенията за евентуално подновяване, изменение или спиране на Програмата за следващи периоди. Посочените оценки се извършват от независим външен оценител.
2. До 30 юни 2018 г. Комисията изготвя междинен доклад за оценка относно постигането на целите от действията по Програмата, ефикасността при използването на средствата и добавената стойност на програмата на европейско равнище. Освен това в доклада се разглеждат опростяването и продължаващата значимост на целите, както и приносът на програмата към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
3. До 31 декември 2021 г. Комисията изготвя окончателен доклад за оценка по въпросите, посочени в параграф 2, и на дългосрочното въздействие и устойчивостта на ефектаот програмата.
4. По искане на Комисията участващите държави ѝ предоставят всички данни и информация от значение, с които могат да допринесат за изготвянето на междинния и окончателния доклад за оценка.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Решение № 624/2007/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Независимо от това финансовите задължения, свързани с извършвани действия съгласно посоченото решение, продължават да се уреждат от него до тяхното приключване.
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 11 декември 2013 година.
UREDBA (EU) št. 1294/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. decembra 2013
o uvedbi akcijskega programa za carino v Evropski uniji za obdobje 2014-2020 (Carina 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 624/2007/ES
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 33 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Večletni akcijski program za carino, ki se je uporabljal pred letom 2014, je bistveno prispeval k olajševanju in krepitvi sodelovanja med carinskimi organi v Uniji. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne narave ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih posamezne države članice ne morejo učinkovito in uspešno izvajati. Program carine na ravni Unije, ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir Unije za razvoj teh dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lasten okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski podlagi. Zato je ustrezno, da se zagotovi nadaljevanje prejšnjega večletnega akcijskega programa za carino z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer Programa Carina 2020 (v nadaljnjem besedilu: Program).
(2)
Dejavnosti v okviru Programa, namreč evropski informacijski sistemi, skupni ukrepi za carinske uradnike in pobude za skupno usposabljanje, bodo prispevali k uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast s krepitvijo delovanja notranjega trga. Z zagotavljanjem okvira za dejavnosti, ki stremijo k učinkovitejšim in sodobnejšim carinskim organom, krepitvi konkurenčnosti podjetij, spodbujanju zaposlovanja ter racionalizaciji in uskladitvi ukrepov držav članic za zaščito njihovih finančnih in gospodarskih interesov ter interesov Unije, bo program dejavno krepil delovanje carinske unije, tako da bodo lahko podjetja in državljani izkoristili celoten potencial notranjega trga in svetovne trgovine.
(3)
Za podporo procesa pristopa in pridružitve tretjih držav bi moral biti program odprt za sodelovanje držav pristopnic in kandidatk ter potencialnih kandidatk in partnerskih držav v okviru evropske sosedske politike, če so izpolnjeni določeni pogoji. Ob upoštevanju vse večje medsebojne povezanosti svetovnega gospodarstva bi moral Program še naprej zagotavljati možnost vključitve zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav, predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarski subjekti, v nekatere dejavnosti. Sodelovanje zunanjih strokovnjakov šteje za bistveno, kadar koli ciljev programa ni mogoče doseči brez prispevka teh strokovnjakov. Z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje, pod okriljem visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, bo lažje koordinirati in usklajevati politiko na področju, ki je pomembna komponenta zunanjih strategij in ukrepov Unije, tako na dvostranski kot večstranski podlagi.
(4)
Pri ciljih Programa bi bilo treba upoštevati težave in izzive, ki so bili ugotovljeni na področju carine za naslednje desetletje. Program bi moral imeti še naprej vidno vlogo na bistvenih področjih, kot je skladno izvajanje carinske zakonodaje Unije in podobnih zadev. Poleg tega bi moral biti Program osredotočen na zaščito finančnih in gospodarskih interesov Unije ter ohranjanje varnosti in varstva. To bi moralo med drugim vključevati sodelovanje in izmenjavo informacij med organi nadzora trga na nacionalni ravni in ravni Unije ter carinskimi organi. Program bi moral biti osredotočen tudi na olajševanje trgovanja, med drugim s sodelovanjem na področju boja proti goljufijam ter povečevanjem upravne zmogljivosti carinskih organov. V zvezi s tem bi bilo treba opraviti analizo stroškov in koristi opreme za odkrivanje in z njo povezane tehnologije, da bi lahko carinski organi po letu 2020 lažje pridobili sodobna orodja za carinski nadzor. Preučiti bi bilo treba tudi metode za lažje pridobivanje sodobnega orodja za carinski nadzor, vključno s skupnimi javnimi naročili.
(5)
Programska orodja, ki so se uporabljala pred letom 2014, so se izkazala za ustrezna in bi se morala zato ohranila. Zaradi potrebe po bolj strukturiranem operativnem sodelovanju bi bilo treba dodati dodatna orodja, kot so skupine strokovnjakov, ki jih sestavljajo strokovnjaki Unije in nacionalni strokovnjaki, za skupno izvajanje nalog na posebnih področjih, pa tudi ukrepi za krepitev zmogljivosti javne uprave, katerih namen je zagotavljati specializirano pomoč sodelujočim državam, ki potrebujejo učinkovitejšo upravo.
(6)
Evropski informacijski sistemi imajo ključno vlogo pri krepitvi carinskih sistemov v Uniji ter bi jih zato bilo treba še naprej financirati v okviru Programa. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da se v Program vključijo novi informacijski sistemi, povezani s carino, ki so vzpostavljeni v skladu s pravom Unije. Evropski informacijski sistemi bi morali po potrebi temeljiti na skupnih modelih razvoja in skupni arhitekturi IT, da bi povečali prožnost in učinkovitost carinske uprave.
(7)
V okviru Programa bi bilo treba tudi izboljševati usposobljenost ljudi prek skupnega usposabljanja. Carinski uradniki morajo nadgraditi in posodobiti svoje znanje in sposobnosti, ki jih potrebujejo pri izpolnjevanju potreb Unije. Program bi moral imeti bistveno vlogo pri krepitvi človeških kompetenc prek izboljšane podpore usposabljanju, ki je usmerjena tako k carinskim uradnikom kot h gospodarskim subjektom. V ta namen je treba sedanji pristop Unije k skupnemu usposabljanju, ki je temeljil predvsem na centralnem razvoju e-učenja, razviti v večplasten podporni program za usposabljanje za Unijo.
(8)
Pri Programu bi bilo treba ustrezno pozornost in zadosten delež proračuna nameniti delovanju obstoječih evropskih informacijskih sistemov za carino in razvoju novih evropskih informacijskih sistemov, potrebnih za izvajanje carinskega zakonika Unije. Hkrati bi bilo treba ustrezna sredstva nameniti dejavnostim, ki združujejo uradnike na področju carine, in izboljševanju usposobljenosti ljudi. Poleg tega bi moral Program zagotoviti določeno stopnjo proračunske prožnosti, da bi se lahko odzivali na spremenjene prednostne naloge politike.
(9)
Program bi moral zajemati obdobje sedmih let, da se njegovo trajanje uskladi s trajanjem večletnega finančnega okvira iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2).
(10)
Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja Programa, ki naj bi med letnim proračunskim postopkom predstavljala prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3).
(11)
V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila z dne 19. oktobra 2010 z naslovom: "Pregled proračuna EU", da bo uskladila in poenostavila programe financiranja, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvidene dejavnosti v okviru Programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer bi bilo treba izključiti dvojno financiranje. Ukrepi v okviru Programa bi morali zagotavljati skladnost pri uporabi sredstev Unije, ki podpirajo delovanje carinske unije.
(12)
Ukrepe, ki so potrebni za finančno izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (5).
(13)
Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni z ustreznimi ukrepi, med katere sodijo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi finančne kazni.
(14)
Sodelovanje na področju pametnega ocenjevanja tveganj je ključno, da se omogoči, da imajo zaupanja vredna podjetja, ki izpolnjujejo pogoje, čim več koristi od poenostavitev pri e-poslovanju carine, in da se omogoči ciljno odkrivanje nepravilnosti.
(15)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
(16)
Da bi se ustrezno odzvali na spremenjene prednostne naloge politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi spremenila seznam kazalnikov za merjenje uresničevanja specifičnih ciljev in prilagodila okvirne zneske, dodeljene za posamezne vrste ukrepov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(17)
Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve večletnega programa za izboljšanje delovanja carinske unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ker ne morejo učinkovito izvajati sodelovanja in usklajevanja, ki sta potrebna za izvajanje Programa, in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(18)
Komisiji bi moral pri izvajanju Programa pomagati odbor za program Carina 2020.
(19)
Za lažje ocenjevanje Programa bi bilo treba že na samem začetku vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje rezultatov Programa. Pripraviti bi bilo treba vmesno oceno uresničevanja ciljev Programa, njegove učinkovitosti in dodane vrednosti na evropski ravni. Poleg tega bi morali biti v končni oceni zajeti dolgoročni učinki in posledice Programa za trajnost. Zagotoviti bi bilo treba popolno preglednost rednega poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu o spremljanju in ocenjevanju. Navedena ocenjevanja bi morala temeljiti na kazalnikih, ki merijo učinke programa glede na vnaprej določena izhodišča. S kazalniki bi bilo med drugim treba meriti čas razpoložljivosti skupnega komunikacijskega omrežja brez sistemskih napak, saj je to pogoj za ustrezno delovanje vseh evropskih informacijskih sistemov, da bi carinski organi lahko učinkovito sodelovali v okviru carinske unije.
(20)
Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih določijo države članice. Uredba (EU) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij pristojnih organov bi moral biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES, vsaka izmenjava ali prenos informacij Komisije pa bi moral biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001.
(21)
Ta uredba nadomesti Odločbo št. 624/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). Navedeno odločbo bi bilo zato treba razveljaviti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
1. Uvede se večletni akcijski program "Carina 2020" (v nadaljnjem besedilu: Program) za podporo delovanju carinske unije.
2. Program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1)
"carinski organi" pomeni organe, ki so odgovorni za izvajanje carinskih predpisov;
(2)
"zunanji strokovnjaki" pomeni:
(a)
predstavnike vladnih organov, tudi iz držav, ki ne sodelujejo v Programu v skladu s členom 3(2);
(b)
gospodarske subjekte in organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte;
(c)
predstavnike mednarodnih in drugih ustreznih organizacij.
Člen 3
Sodelovanje v Programu
1. Sodelujoče države so države članice in države iz odstavka 2, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka.
2. Program je odprt za sodelovanje katere koli od naslednjih držav:
(a)
države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenih v njihovih okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;
(b)
partnerske države evropske sosedske politike, če so dosegle zadostno raven prilagoditve ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim, ki jih izvaja Unija.
Partnerske države iz točke (b) prvega pododstavka sodelujejo pri Programu v skladu z določbami, ki jih je treba opredeliti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Unije.
Člen 4
Prispevek k dejavnostim v okviru Programa
Zunanji strokovnjaki so lahko pozvani, da prispevajo k izbranim dejavnostim, organiziranim v okviru Programa, če je to ključno za uresničevanje ciljev iz členov 5 in 6. Komisija skupaj s sodelujočimi državami izbere te strokovnjake na podlagi njihovih sposobnosti, izkušenj in znanja, ki so pomembni za specifične dejavnosti.
Člen 5
Splošni in specifični cilji
1. Splošni cilj Programa je podpora delovanju in posodobitvi carinske unije, da bi okrepili notranji trg na podlagi sodelovanja sodelujočih držav, njihovih carinskih organov in njihovih uradnikov. Splošni cilj se doseže z uresničevanjem specifičnih ciljev.
2. Specifični cilji zajemajo podporo carinskim organom pri varovanju finančnih in gospodarskih interesov Unije in držav članic, vključno z bojem proti goljufijam in zaščito pravic intelektualne lastnine, povečanje varnosti in varstva, zaščito državljanov in okolja, izboljšanje upravne zmogljivosti carinskih organov ter okrepitev konkurenčnosti evropskih podjetij.
Specifični cilji se dosežejo zlasti z:
(a)
uvajanjem računalniške tehnologije,
(b)
zagotavljanjem sodobnih in usklajenih pristopov k carinskim postopkom in kontrolam,
(c)
olajševanjem zakonitega trgovanja,
(d)
zmanjševanjem stroškov za doseganje skladnosti in upravne obremenitve ter
(e)
s krepitvijo delovanja carinskih organov.
3. Doseganje specifičnih ciljev se meri na podlagi kazalnikov iz Priloge I. Če je to potrebno, se lahko ti kazalniki spremenijo med trajanjem Programa.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15, da spremeni seznam kazalnikov iz Priloge I.
Člen 6
Operativni cilji
Operativni cilji Programa so:
(a)
podpirati pripravo, skladno uporabo in učinkovito izvajanje zakonodaje in politike Unije na področju carine;
(b)
razviti, izboljšati, upravljati in podpirati evropske informacijske sisteme za carino;
(c)
opredeliti, razviti, izmenjevati in uporabljati najboljšo delovno prakso in upravne postopke, zlasti na podlagi primerjalnih analiz;
(d)
izpopolnjevati veščine in kompetence carinskih uradnikov;
(e)
izboljšati sodelovanje med carinskimi organi ter mednarodnimi organizacijami, tretjimi državami, drugimi vladnimi organi, vključno z organi za nadzor trga na ravni Unije in nacionalni ravni, gospodarskimi subjekti in organizacijami, ki zastopajo gospodarske subjekte.
POGLAVJE II
UPRAVIČENI UKREPI
Člen 7
Upravičeni ukrepi
Program pod pogoji iz letnega delovnega programa iz člena 14 zagotavlja finančno podporo za naslednje vrste ukrepov:
(a)
skupni ukrepi:
(i)
seminarji in delavnice;
(ii)
projektne skupine, ki so običajno sestavljene iz omejenega števila držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi uresničevale predhodno določen cilj z natančno opredeljenim rezultatom, vključno z usklajevanjem ali primerjalno analizo;
(iii)
delovni obiski, ki jih organizirajo sodelujoče države ali druga država, da bi lahko uradniki pridobili ali okrepili strokovno znanje ali znanje na področju carine; za delovne obiske, ki jih organizirajo v tretjih državah, so v okviru programa upravičeni le potni stroški in dnevnice (nastanitev in dnevnica);
(iv)
dejavnosti spremljanja, ki jih izvajajo skupne ekipe, ki jih sestavljajo uradniki Komisije in uradniki sodelujočih držav, da bi analizirale carinske prakse, opredelile morebitne težave pri izvajanju pravil ter, kadar je ustrezno, oblikovale predloge za prilagoditev predpisov in delovnih metod Unije,
(v)
skupine strokovnjakov, ki so strukturirane oblike stalnega ali nestalnega sodelovanja in združujejo strokovno znanje in izkušnje za opravljanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnega sodelovanja, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme;
(vi)
krepitev zmogljivosti carinske uprave in podporni ukrepi;
(vii)
študije;
(viii)
skupno razviti ukrepi na področju komuniciranja;
(ix)
vse druge dejavnosti v podporo splošnim, specifičnim in operativnim ciljem iz členov 5 in 6;
(b)
krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije: razvoj, vzdrževanje, izvajanje in nadzor kakovosti Unijskih komponent evropskih informacijskih sistemov iz oddelka A Priloge II in novih evropskih informacijskih sistemov, ki so bili vzpostavljeni na podlagi prava Unije;
(c)
izboljševanje usposobljenosti ljudi: ukrepi skupnega usposabljanja za krepitev potrebnih strokovnih znanj in veščin, povezanih s carino.
Člen 8
Posebne izvedbene določbe za skupne ukrepe
1. Sodelovanje pri skupnih ukrepih iz točke (a) člena 7 je prostovoljno.
2. Sodelujoče države zagotovijo, da so za sodelovanje pri skupnih ukrepih imenovani uradniki z ustreznim profilom in kvalifikacijami.
3. Sodelujoče države po potrebi sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje skupnih ukrepov, zlasti z ozaveščanjem o teh ukrepih in zagotavljanjem optimalne uporabe njihovih rezultatov.
Člen 9
Posebne izvedbene določbe za krepitev zmogljivosti na področju informacijske tehnologije
1. Komisija in sodelujoče države zagotovijo razvoj, izvajanje in ustrezno vzdrževanje evropskih informacijskih sistemov iz oddelka A Priloge II.
2. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami uskladi tiste vidike vzpostavitve in delovanja Unijskih komponent, določenih v oddelku B Priloge II, in komponent, ki niso komponente Unije, opisanih v oddelku C Priloge II, evropskega informacijskega sistema iz oddelka A Priloge II, ki so potrebni za zagotovitev njihovega delovanja, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja.
3. Unija krije stroške pridobitve, razvoja, namestitve, vzdrževanja in vsakodnevnega delovanja komponent Unije. Stroške pridobitve, razvoja, namestitve, vzdrževanja in vsakodnevnega delovanja komponent, ki niso komponente Unije, pa nosijo sodelujoče države.
Člen 10
Posebne izvedbene določbe za izboljševanje usposobljenosti ljudi
1. Sodelovanje pri skupnih ukrepih usposabljanja iz točke (c) člena 7 je prostovoljno.
2. Sodelujoče države v nacionalne programe usposabljanja po potrebi vključijo skupno razvite vsebine usposabljanja, vključno z moduli e-učenja, programi usposabljanja in skupno dogovorjenimi standardi usposabljanja.
3. Sodelujoče države zagotovijo, da je njihovim uradnikom zagotovljeno začetno in nadaljnje usposabljanje, ki je potrebno za pridobitev skupnih strokovnih znanj in veščin v skladu s programi usposabljanja.
4. Sodelujoče države zagotovijo jezikovno usposabljanje, ki ga uradniki potrebujejo za pridobitev zadostnega jezikovnega znanja, da lahko sodelujejo v Programu.
POGLAVJE III
FINANČNI OKVIR
Člen 11
Finančni okvir
1. Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2014- 2020 se določijo na 522 943 000 EUR po trenutnih cenah.
Sredstva na letni ravni odobrita Evropski parlament in Svet v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.
2. V finančnem okviru za Program se okvirni zneski dodelijo za upravičene ukrepe iz člena 7 v okviru odstotnih deležev, določenih v Prilogi III za posamezne vrste ukrepov. Komisija lahko odstopa od okvirne dodelitve sredstev iz navedene priloge, vendar dodeljenega deleža finančnih sredstev ne sme povečati za več kot 10 % pri posamezni vrsti ukrepa.
Če se izkaže, da je potrebno prekoračiti navedeno omejitev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15, s katerimi se spremeni okvirna dodelitev sredstev iz Priloge III.
Člen 12
Vrste posredovanja
1. Komisija izvaja Program v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Finančna podpora Unije za upravičene ukrepe iz člena 7 se zagotovi v obliki:
(a)
nepovratnih sredstev,
(b)
pogodb o izvedbi javnega naročila,
(c)
povračila stroškov zunanjih strokovnjakov iz člena 4.
3. Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva znaša do 100 % upravičenih stroškov, če gre za dnevnice, potne stroške in stroške nastanitve ter stroške, povezane z organizacijo dogodkov.
V letnih delovnih programih se določi veljavni delež sofinanciranja, kadar ukrepi zahtevajo dodelitev nepovratnih sredstev.
4. Finančna sredstva, dodeljena Programu, lahko krijejo tudi:
(a)
stroške, ki so nastali zaradi dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Programa in doseganje njegovih ciljev, zlasti študije, sestanki strokovnjakov, ukrepi obveščanja in sporočanja, vključno s sporočanjem znotraj institucij v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Unije, če so povezane s cilji tega programa,
(b)
stroški v zvezi z omrežji IT, ki so povezani z obdelavo in izmenjavo informacij, in
(c)
vse druge stroške za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju Programa.
Člen 13
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in drugim oblikam protipravnega ravnanja ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa tudi z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev ter izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v skladu s to uredbo.
3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/1996 (11), da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge oblike protipravnega ravnanja, ki vpliva na finančne interese Unije, v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v skladu s to uredbo.
POGLAVJE IV
IZVEDBENA POOBLASTILA
Člen 14
Delovni program
1. Komisija za izvajanje Programa sprejme letne delovne programe v obliki izvedbenih aktov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).
Z vsakim letnim delovnim programom se uresničujejo cilji Programa tako, da se določijo:
(a)
ukrepi v skladu s splošnimi, specifičnimi in operativnimi cilji iz členov 5 in 6, metoda izvajanja, po potrebi vključno z načini za ustanovitev skupin strokovnjakov iz točke (v) točke (a) člena 7, in pričakovani rezultati;
(b)
razčlenitev proračuna glede na vrsto ukrepa;
(c)
stopnja sofinanciranja za nepovratna sredstva, kot je določeno v členu 12(3).
2. Pri pripravi letnega delovnega programa Komisija upošteva skupni pristop v zvezi s carinsko politiko. Ta pristop se redno pregleduje in se vzpostavi v partnerstvu med Komisijo in državami članicami v skupini za carinsko politiko, ki jo sestavljajo vodje carinskih uprav držav članic ali njihovi predstavniki in predstavniki Komisije.
Komisija redno obvešča skupino za carinsko politiko o ukrepih, ki se nanašajo na izvajanje Programa.
Člen 15
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 5(3) in iz drugega pododstavka člena 11(2) se prenese na Komisijo za obdobje, ki se začne 1. januarja 2014 in konča 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz drugega pododstavka člena 5(3) in iz drugega pododstavka člena 11(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu z drugim pododstavkom člena 5(3) in drugim pododstavkom člena 11(2), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 16
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
POGLAVJE V
SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE
Člen 17
Spremljanje ukrepov v okviru Programa
1. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami spremlja izvajanje Programa in njegovih ukrepov na podlagi kazalnikov iz Priloge I.
2. Komisija objavi rezultat spremljanja.
3. Rezultati spremljanja se uporabijo za ocenjevanje Programa v skladu s členom 18.
Člen 18
Ocenjevanje
1. Komisija Parlamentu in Svetu predloži vmesno in končno poročilo o oceni Programa v zvezi z zadevami iz odstavkov 2 in 3. Rezultati teh ocen, vključno z ugotovitvami večjih pomanjkljivosti, se upoštevajo pri odločitvah o morebitni obnovi, spremembi ali opustitvi Programa v poznejših obdobjih. Te ocene opravi neodvisni zunanji ocenjevalec.
2. Komisija do 30. junija 2018 pripravi vmesno poročilo o oceni doseganju ciljev ukrepov v okviru Programa, učinkovitosti uporabe sredstev in dodane vrednosti Programa na evropski ravni. V tem poročilu so obravnavani tudi poenostavitev in nadaljnja ustreznost ciljev ter prispevek Programa k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
3. Komisija do 31. decembra 2021 pripravi končno poročilo o oceni v zvezi z zadevami iz odstavka 2 ter dolgoročnim učinkom in trajnostjo učinkov Programa.
4. Na zahtevo Komisije sodelujoče države predložijo vse podatke in informacije, ki prispevajo k vmesnemu in končnemu poročilu o oceni Komisije.
POGLAVJE VI
KONČNE DOLOČBE
Člen 19
Razveljavitev
Odločba št. 624/2007/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Vendar navedena odločba še naprej ureja finančne obveznosti v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na njeni podlagi, do njihovega zaključka.
Člen 20
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. decembra 2013