РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 16. decembra 2014
o zaključku protisubvencijskega postopka za uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama
(2014/918/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 14(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 ZAČETEK
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 19. decembra 2013 na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama („zadevne države“) v Unijo. Obvestilo o začetku postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“).
(2)
Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je 4. novembra 2013 v imenu sedmih proizvajalcev vložil Mednarodni odbor za umetno svilo in sintetična vlakna (CIRFS) („pritožnik“). Pritožnik je predstavljal več kot 70 % proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in nastali znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka preiskave.
(3)
Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe kitajsko, indijsko in vietnamsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz njihovih držav, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Zadevne vlade so bile povabljene na individualna posvetovanja, da se razjasni položaj v zvezi z vsebino pritožbe in doseže sporazumna rešitev.
Ljudska republika Kitajska („Kitajska“)
(4)
Kitajska vlada ni sprejela povabila na posvetovanja in je trdila, da je prišlo do nesporazuma glede datuma vložitve pritožbe. Kljub temu je predložila pripombe glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo.
Indija
(5)
Indijska vlada je sprejela povabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Pripombe indijske vlade glede shem, naštetih v pritožbi, so se kljub temu ustrezno upoštevale.
Vietnam
(6)
Vietnamska vlada je sprejela povabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Pripombe vietnamske vlade glede shem, naštetih v pritožbi, so se kljub temu ustrezno upoštevale.
1.2 ZAINTERESIRANE STRANI
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajsko, indijsko in vietnamsko vlado, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.
(8)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(a) Vzorčenje
(9)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je Komisija vse znane proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in ji za obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 v skladu z obvestilom o začetku predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z rezanimi poliestrskimi vlakni. Komisija je te informacije zahtevala na podlagi člena 27 osnovne uredbe, da bi se lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorce. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi Kitajske, Indije in Vietnama.
Vzorčenje proizvajalcev Unije
(10)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi prodaje in obsega proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v obdobju preiskave ter ob upoštevanju zemljepisne porazdelitve. Ta vzorec je bil sestavljen iz štirih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 54 % celotne proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v Uniji.
(11)
Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Prejela ni nobenih pripomb. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
Vzorčenje uvoznikov
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(13)
Osem nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe najprej izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.
(14)
En vzorčen uvoznik se je izločil iz vzorca in Komisijo obvestil, da ne bo predložil izpolnjenega vprašalnika. Komisija se je nato zaradi majhnega števila drugih (nevzorčenih) uvoznikov, ki jih je pozvala, naj predložijo izpolnjen vprašalnik, odločila, da vzorčenja ne bo izvedla. Družbi, ki zadevni izdelek uvažata in uporabljata, sta navedli, da ne želita sodelovati kot uvoznika, ampak kot uporabnika. Komisija je od ostalih petih nepovezanih uvoznikov prejela štiri izpolnjene vprašalnike.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega
(15)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(16)
Na začetku je 23 proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov in v skladu s členom 27 osnovne uredbe najprej predlagala vzorec petih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave v Unijo izvažali v največjem obsegu. Zahtevane informacije sta pozneje predložila še dva kitajska proizvajalca izvoznika/dve skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Velikost teh dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa ni bila takšna, da bi bil vzorec drugačen, če bi zahtevane informacije predložili v roku.
(17)
Dva kitajska proizvajalca izvoznika/dve skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov sta zahtevali, da bi bilo treba vzorec izbrati na podlagi surovin, uporabljenih za proizvodnjo rezanih poliestrskih vlaken. Trdili sta, da bi bilo treba za vzorec izbrati enako število proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo prečiščeno tereftalno kislino/monoetilen glikol („PTA/MEG“) in proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo granulate polietilen tereftalata („granulati PET“). Nadalje sta trdili, da se proizvodni postopek razlikuje glede na uporabljeno surovino in da proizvajalci, ki uporabljajo ti dve različni surovini, ne konkurirajo na istem trgu. Trdili sta tudi, da proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki kot surovino ne uporabljajo PTA/MEG, ne bi imeli koristi od zagotavljanja PTA/MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, opisanega v pritožbi.
(18)
Komisija je izbrala vzorec na podlagi največjega obsega izvoza v Unijo v obdobju preiskave v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. Vzorec je upošteval tudi, da nekaterih shem morda ne uporabljajo vsi proizvajalci izvozniki na Kitajskem. Ugotovljeno je bilo tudi, da so v vzorec vključene družbe, ki uporabljajo oba proizvodna postopka.
(19)
Če bi bil vzorec izbran le na podlagi vrste proizvodnega postopka, bi se lahko pojavilo tveganje glede predvidevanja izida preiskave na podlagi predpostavke, da so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, prejemali le proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki kot surovino uporabljajo PTA/MEG, ne pa tudi proizvajalci, ki kot surovino uporabljajo granulate PET. Štelo se je tudi, da bi bila takšna merila za izbor samovoljna, saj takšen vzorec z enakim številom podjetij ne bi bil reprezentativen glede obsega izvoza v Unijo v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe, zato je bila ta zahteva zavrnjena.
(20)
En kitajski proizvajalec izvoznik/skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da bi moral vzorec temeljiti na vrednosti in ne na obsegu izvoza ter zaprosil za vključitev v vzorec. Če bi se vzorec izbral na podlagi vrednosti izvoza, to ne bi prineslo reprezentativnih in objektivnih rezultatov, saj bi lahko bile cene zaradi subvencioniranja izkrivljene. Komisija je na podlagi obsega izbrala pet največjih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki predstavljajo 53 % celotnega izvoza sodelujočih kitajskih izvoznikov v Unijo. To se šteje za največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je v razpoložljivem času mogoče ustrezno preiskati v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(21)
Ista stran je trdila, da je surovina, ki jo uporablja, v celoti iz recikliranih odpadkov iz tekstila in da ni prejemala nobenih subvencij, ki bi bile lahko povezane z uporabo PTA/MEG. Navedena stran je trdila, da se ji ne bi smela pripisati nobena subvencijska stopnja, ki je bila izračunana na podlagi informacij v zvezi z družbami, ki so kot surovino uporabljale PTA/MEG. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 18, se je v vzorcu upoštevalo tudi to, da nekaterih shem morda ne uporabljajo vsi proizvajalci izvozniki na Kitajskem. Zahteva je bila zato zavrnjena.
(22)
Začasni vzorec petih proizvajalcev izvoznikov, kot je bilo opisano v uvodni izjavi 16, je bil zato potrjen kot končni vzorec.
(23)
Pritožnik je po razkritju izrazil pomisleke glede metodologije vzorčenja, ki jo je uporabila Komisija. Izrazil je dvome o reprezentativnosti 23 sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave 16 glede na skupno količino rezanih poliestrskih vlaken, ki so se s Kitajskega izvažala v Unijo. Poleg tega je menil, da vzorec petih podjetij glede na domnevno število 150 proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken na Kitajskem ne zadošča. Trdil je tudi, da se pri vzorčenju ni upoštevala zemljepisna porazdelitev kitajskih proizvajalcev in delež kitajskih proizvajalcev, ki uporabljajo različne zadevne proizvodne postopke. Pritožnik je nazadnje trdil, da Komisija ni razkrila dejanskega obsega rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo vzorčene kitajske družbe, in tega, ali je obseg proizvodnje reprezentativen glede na celotni obseg rezanih poliestrskih vlaken, proizvedenih na Kitajskem.
(24)
Uvoz 23 sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov je predstavljal 83 % skupnega obsega kitajskega uvoza, zato se je štelo, da je sodelovanje veliko. Komisija je, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 16, v skladu s členom 27 osnovne uredbe izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so sodelovali v preiskavi in so v obdobju preiskave v Unijo izvažali v največjem obsegu. Vzorec se je na tej podlagi štel za reprezentativnega. Izbrane družbe so morale v celoti izpolniti vprašalnik. Proizvajalcev izvoznikov, ki ne želijo sodelovati v preiskavi, v nobenem primeru ni mogoče izbrati v vzorec, saj si Komisija prizadeva, da bi do ugotovitev prišla na podlagi informacij iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki se preverijo na kraju samem.
(25)
Pritožnik svoje trditve glede izbora vzorca proizvajalcev izvoznikov ob upoštevanju njihove zemljepisne porazdelitve na Kitajskem ni utemeljil. Pritožnik zlasti ni pojasnil, zakaj bi bil vzorec, ki temelji na merilu zemljepisne porazdelitve, v skladu s členom 27 osnovne uredbe, ki zagotavlja možnost vzorčenja na podlagi največjega obsega izvoza.
(26)
Glede trditve, da v vzorcu ni bil upoštevan delež kitajskih proizvajalcev, ki uporabljajo različne zadevne proizvodne postopke, je treba poudariti, da so bile v vzorec, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 18, vključene družbe, ki uporabljajo oba proizvodna postopka. Sicer pa največji kitajski izvozniki v proizvodnji rezanih poliestrskih vlaken za trg Unije uporabljajo PTA/MEG.
(27)
Pritožnik se namesto na izvoz v Unijo sklicuje na proizvodnjo, zato je treba opozoriti, da Komisiji ni treba zagotoviti obsega rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov, saj je namen tega postopka ocena subvencioniranja glede na obseg rezanih poliestrskih vlaken, ki se proizvajajo na Kitajskem in izvažajo v Unijo.
(28)
Vse trditve pritožnika glede metode vzorčenja so bile zato zavrnjene.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz Indije
(29)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz Indije pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(30)
Osem proizvajalcev izvoznikov iz Indije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih podjetij na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in indijskimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.
(31)
Pritožnik je po razkritju navedel, da je v Indiji 17 proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken in izrazil pomisleke glede tega, ali je vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija potrjuje, da se je vzorec štirih indijskih proizvajalcev izvoznikov štel za reprezentativnega, saj obsega približno 90 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v obdobju preiskave.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz Vietnama
(32)
Komisija je vse znane proizvajalce izvoznike iz Vietnama pozvala, naj predložijo informacije iz obvestila o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Vietnama pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(33)
Pet proizvajalcev izvoznikov iz Vietnama je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec, vendar eno od podjetij v obdobju preiskave v Unijo ni izvažalo. Komisija se je zato odločila, da te družbe ne bo preiskala. Komisija se je zaradi majhnega števila drugih proizvajalcev izvoznikov odločila, da vzorčenje ni potrebno.
(34)
Pritožnik je po razkritju opozoril, da so izpolnjen vprašalnik predložili trije proizvajalci izvozniki iz Vietnama od štirih in da bi si morala Komisija prizadevati za enako pokritost kot pri kitajskem in indijskem izvozu. Komisija poudarja, da je položaj te industrije v Vietnamu precej drugačen, saj je sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zelo malo (tj. trije), proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem in v Indiji pa je precej več. Vzorčenje je bilo zato potrebno le v teh dveh državah. Komisija je pojasnila tudi, da trije sodelujoči in preiskovani vietnamski proizvajalci izvozniki predstavljajo več kot 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka iz Vietnama v Unijo.
(b) Individualna preiskava
(35)
Individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe so zahtevali trije proizvajalci izvozniki/tri skupine proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega. Glede na število zahtev za individualno preiskavo in obseg vzorca proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega bi bila preiskava teh zahtev preveliko breme. Te zahteve so bile zato zavrnjene.
(36)
En proizvajalec izvoznik iz Indije je zahteval individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Preiskava tega zahtevka je bila sprejeta. Sprejeta je bila odločitev, da individualna preiskava v tem primeru ne bi bila preveliko breme in ne bi onemogočila pravočasnega zaključka preiskave.
(c) Odgovori na vprašalnik
(37)
Komisija je vprašalnike poslala predstavnikom Kitajske (vključno s posebnimi vprašalniki za banke ter proizvajalce PTA in MEG), predstavnikom Indije (vključno s posebnimi vprašalniki za banke) in predstavnikom Vietnama (vključno s posebnimi vprašalniki za banke ter proizvajalce PTA in MEG). Komisija je vprašalnike poslala tudi petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom s Kitajskega, petim proizvajalcem izvoznikom (štirim vzorčenim in enemu nevzorčenemu) iz Indije, štirim proizvajalcem izvoznikom iz Vietnama, štirim proizvajalcem Unije, petim nepovezanim uvoznikom in 105 uporabnikom.
(38)
Prejela je izpolnjene vprašalnike kitajske vlade (ministrstvo za trgovino) in petih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega. Prejela je tudi izpolnjene vprašalnike indijske vlade (ministrstvo za trgovino in industrijo), štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Indije in indijskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo. Iz Vietnama je prejela izpolnjene vprašalnike vietnamske vlade (vietnamskega organa, pristojnega za konkurenco, ministrstva za industrijo in trgovino ter različnih bank). En proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal zelo majhen obseg izvoza v Unijo, je prekinil sodelovanje in ni izpolnil vprašalnika. Ostali trije proizvajalci izvozniki (dva sta bila del iste skupine) iz Vietnama so poslali izpolnjene vprašalnike. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi štirje proizvajalci Unije, štirje nepovezani uvozniki in dvanajst uporabnikov.
(39)
Pritožnik je po razkritju pripomnil, da število vprašalnikov, poslanih vzorčenim proizvajalcem Unije, očitno ni sorazmerno s številom vprašalnikov, poslanih uvoznikom in uporabnikom. Število vprašalnikov, poslanih eni skupini gospodarskih subjektov (proizvajalci Unije, proizvajalci izvozniki, uvozniki ali uporabniki), ne kaže, kakšen pomen Komisija pripisuje njihovemu zadevnemu položaju. Edini cilj je pridobiti ustrezno stopnjo in količino informacij, da se omogoči najboljša mogoča analiza subvencioniranja, škode in interesa Unije.
(40)
V tem primeru so bili vprašalniki poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, petim vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, petim indijskim proizvajalcem izvoznikom, štirim vietnamskim proizvajalcem izvoznikom, petim uvoznikom, vsem znanim uporabnikom in tistim uporabnikom, ki so se javili. V členu 27 osnovne uredbe ni določeno, da je treba predvideti vzorčenje uporabnikov. Sicer pa so izkušnje iz dosedanjih preiskav o trgovinski zaščiti pokazale, da se v nekaterih primerih na podlagi razpoložljivih informacij lahko vzpostavi v stik z veliko uporabniki, izpolnjen vprašalnik pa jih običajno predloži le malo. Komisija si je zato tudi v tem primeru dejavno prizadevala za sodelovanje največjega možnega števila uporabnikov.
(d) Preveritveni obiski
(41)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotavljanje obstoja subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni pri naslednjih državnih organih, finančnih institucijah in družbah:
kitajska vlada:
-
kitajsko ministrstvo za gospodarstvo, Peking, Kitajska;
indijska vlada:
-
ministrstvo za trgovino in industrijo, New Delhi;
vietnamska vlada:
-
vietnamski organ, pristojen za konkurenco, ministrstvo za industrijo in trgovino, Hanoi,
-
ministrstvo za finance, Hanoi (vključno s prevertivenimi obiski več bank),
-
carinski organ Thai Binh, Thai Binh City, Thai Binh Province;
proizvajalci Unije:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Nemčija,
-
Wellman International Ltd., Kells, Irska,
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Romunija,
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Češka republika;
uvozniki:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Združeno kraljestvo;
uporabniki:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Nemčija;
proizvajalci izvozniki s Kitajskega:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai,
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin,
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou,
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen,
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang;
proizvajalci izvozniki iz Indije:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai,
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur,
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur,
-
Reliance Industries Limited, Mumbai,
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai;
proizvajalci izvozniki iz Vietnama:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City,
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province in Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (skupaj imenovane „skupina Thai Binh“).
(42)
Pritožnik je po razkritju trdil, da je večina kitajskih proizvajalcev regionalno koncentriranih v jugovzhodnih provincah Jiangsu in Zhejiang, v teh provincah pa ni bil opravljen noben od petih preveritvenih obiskov. Glede tega je bilo ugotovljeno, da se družbi Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co in Jiangsu Huaxicun Co nahajata v provinci Jiangsu, družba Zhejiang Anshun Pettechs Fibre pa v provinci Zhejiang. Trditev je bila zato zavrnjena.
(43)
Pritožnik je trdil tudi, da dva velika kitajska proizvajalca glede na proizvodno zmogljivost nista bila vključena v vzorec. V zvezi s tem je treba spomniti, da je Komisija, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 16 in 18, izbrala vzorec na podlagi obsega uvoza v Unijo in pet največjih izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov v Unijo v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Dejstvo, da so na Kitajskem tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, samo po sebi ne vzbuja pomislekov o reprezentativnosti vzorca.
(44)
Pritožnik je podoben premislek navedel tudi za Vietnam, saj je trdil, da dva velika vietnamska proizvajalca rezanih poliestrskih vlaken nista bila vključena v obseg preiskave. Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah 32-34, je preiskava zajela vse vietnamske proizvajalce, ki so rezana poliestrska vlakna izvažali v Unijo, izpolnjeni vprašalniki pa so bili prejeti od treh proizvajalcev izvoznikov, ki so predstavljali skoraj ves izvoz rezanih poliestrskih vlaken v Unijo. Dejstvo, da so v Vietnamu morda tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki zadevnega izdelka ne izvažajo v Unijo, za reprezentativnost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni pomembno.
1.3 OBDOBJE PREISKAVE IN OBRAVNAVANO OBDOBJE
(45)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
(46)
Pritožnik je po razkritju navedel pripombe glede trajanja obdobja preiskave, ki je bilo po njegovem mnenju kratko in je zato „škodljivo vplivalo“ na ugotovitve Komisije. Po trditvah pritožnika se pri dvanajstmesečnem obdobju ni upoštevalo dejstvo, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, domnevno trajala več let. Pritožnik je menil tudi, da subvencije, navedene v pritožbi, v dvanajstmesečnem obdobju preiskave ni bilo mogoče ustrezno preučiti.
(47)
Glede analize škode je treba poudariti, da je Komisija preučila obdobje 2010-2012 in obdobje preiskave, ne le dvanajstmesečnega obdobja preiskave, kot trdi pritožnik. Komisija se je glede ugotavljanja obstoja subvencioniranja v okviru svoje diskrecijske pravice in v skladu s členoma 5 in 11 osnovne uredbe odločila za dvanajstmesečno obdobje preiskave. Do razkritja niti pritožnik niti katera druga zainteresirana stran ni izrazila pripomb glede trajanja obdobja preiskave, ki je bilo navedeno v obvestilu o začetku in vprašalnikih. Komisija meni, da dvanajstmesečno obdobje preiskave zadošča za zagotavljanje reprezentativnih ugotovitev, potrebnih za preiskavo. Ta trditev se zato zavrne.
1.4 RAZKRITJE
(48)
Komisija je 2. oktobra 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila poglavitna dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala zaključiti postopek, in vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe. Pripombe je prejela od združenja uporabnikov, pritožnika, enega kitajskega proizvajalca izvoznika in njegovih podružnic, štirih indijskih proizvajalcev izvoznikov, kitajske vlade in vietnamske vlade. Komisija je prejete pripombe preučila in jih po potrebi upoštevala.
(49)
Pripombe, prejete od združenja uporabnikov, so se nanašale na vprašanje interesa Unije, ki ni bilo ocenjeno, saj ni nobenega razloga za uvedbo ukrepov.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 ZADEVNI IZDELEK
(50)
Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00.
(51)
Zadevni izdelek se lahko proizvaja z uporabo PTA (prečiščene tereftalne kisline) in MEG (monoetilen glikola) ali granulatov iz recikliranih plastenk iz PET, iz katerih se proizvajajo reciklirana rezana poliestrska vlakna. Izdelek se uporablja za raznovrstne namene, na primer v industriji oblačil in pri notranji opremi, pa tudi v avtomobilski industriji, industriji higienskih in medicinskih izdelkov ter gradbeništvu.
2.2 PODOBNI IZDELEK
(52)
Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:
-
zadevni izdelek,
-
izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevnih držav, ter
-
izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja v Uniji.
(53)
Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
2.3 TRDITVE GLEDE OBSEGA IZDELKA
2.3.1 Rezana poliestrska vlakna iz PTA/MEG in rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET
(54)
Vladni organi dveh držav in združenje, ki je zastopalo proizvajalce izvoznike ene izmed zadevnih držav, so trdili, da bi bilo treba rezana poliestrska vlakna, izdelana iz PTA/MEG, in rezana poliestrska vlakna, izdelana iz recikliranih plastenk iz PET, obravnavati kot dva različna izdelka. Ta trditev je temeljila na različnih glavnih uporabljenih surovinah, saj se za nekatere vrste rezanih poliestrskih vlaken uporablja PTA/MEG, za nekatere druge vrste pa se uporabljajo granulati iz recikliranih plastenk iz PET. V zvezi s tem so bile kot pomembne razlike navedene neto in prodajne cene. Trdili so, da so med rezanimi poliestrskimi vlakni iz PTA in MEG ter rezanimi poliestrskimi vlakni iz recikliranih plastenk iz PET precejšnje razlike v kakovosti, ki vplivajo na uporabo.
(55)
Rezana poliestrska vlakna iz PTA/MEG in rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET sta dejansko dve vrsti rezanih poliestrskih vlaken v obsegu zadevnega izdelka, tj. rezanih poliestrskih vlaken. Navedeni vrsti imata kljub temu enake fizikalne in kemične lastnosti, njuna končna uporaba pa je v osnovi enaka. Priznava se, da niso vse vrste izdelkov medsebojno zamenljive, vendar je bilo v prejšnjih preiskavah in v sedanji preiskavi ugotovljeno, da so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(56)
En proizvajalec izvoznik je v svoji navedbi ponovil, da se reciklirane plastenke iz PET v nasprotju z granulati iz recikliranih plastenk iz PET uporabljajo v drugačnem proizvodnem postopku in so drugačna surovina. Ista stran je navedla tudi, da so stroški in prodajna cena ter kakovost rezanih poliestrskih vlaken iz recikliranih plastenk iz PET precej nižji od cen in kakovosti „običajnih rezanih poliestrskih vlaken“. Komisija trdi, da je surovina, tj. reciklirane plastenke iz PET ali granulati iz recikliranih plastenk iz PET, v bistvu enaka. V primerjavi z granulati PET so dodatni koraki, ki so potrebni pri uporabi plastenk iz PET, sortiranje in pranje plastenk iz PET, sledi pa jima drobljenje plastenk v granulat. Vsi naslednji proizvodni koraki so enaki. Končni izdelek ima enake lastnosti, ob upoštevanju, da so lahko razredi kakovosti različni, kot je bilo tudi predvideno v kontrolni številki izdelka. Razlika v ceni (če obstaja) zaradi različnih razredov kakovosti je torej zajeta tudi v kontrolni številki izdelka. Ta trditev se zato zavrne.
2.3.2 Navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken
(57)
En vladni organ in štirje proizvajalci izvozniki so trdili, da je treba navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken zaradi razlik v stroških proizvodnje, prodajnih cen in uporabi obravnavati kot različne izdelke. Trdili so tudi, da se industrija Unije osredotoča na posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, zadevne države pa dobavljajo zlasti navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken.
(58)
Vladni organ in štirje proizvajalci izvozniki, ki so navedli trditev, opisano v uvodni izjavi 57, niso predložili opredelitve posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken.
(59)
Posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, kot so jih opredelili vzorčeni proizvajalci Unije, zajemajo rezana poliestrska vlakna, izdelana iz kombinacije poliestra in polietilena za uporabo v higienskih izdelkih, barvana rezana poliestrska vlakna, rezana poliestrska vlakna posebne trdnosti, rezana poliestrska vlakna z zaviralci gorenja, rezana poliestrska vlakna za tehnično uporabo (kot so geotekstil in netkan tekstil za uporabo v gradbeništvu), rezana poliestrska vlakna, ki se za posebne uporabe opredelijo, razvijejo in prilagodijo skupaj s stranko, ter rezana poliestrska vlakna, ki se uporabljajo v avtomobilski industriji (zlasti barva vidnih oblog v avtomobilih mora biti konsistentna).
(60)
Navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken po mnenju vzorčenih proizvajalcev Unije zajemajo tista rezana poliestrska vlakna, ki imajo glede na svoje specifikacije širšo uporabo.
(61)
Glede na predlagano opredelitev posebnih in navadnih vrst rezanih poliestrskih vlaken imata obe vrsti iste osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Čeprav jih je več vrst, razredov ali kakovosti, to ne pomeni, da jih ni mogoče obravnavati kot en izdelek. Zdi se, da je navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken mogoče uporabiti na več načinov kot posebne vrste, vendar razlike niso tolikšne, da bi jih zaradi tega razvrstili kot dva posamezna izdelka. Čeprav imajo raznovrstna rezana poliestrska vlakna različne lastnosti, ki ustrezajo zadevnemu namenu, so njihove osnovne fizične lastnosti in uporabe enake.
(62)
Pojasniti je treba tudi, da v obdobju preiskave posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken niso bile osnovna vrsta rezanih poliestrskih vlaken, ki so jo proizvajali proizvajalci Unije. Glede na opredelitev navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken, ki so jo navedli vzorčeni proizvajalci Unije, so posebne vrste v povprečju zajemale približno 40 % vseh vrst rezanih poliestrskih vlaken, ki so jih proizvajali.
(63)
En proizvajalec izvoznik je po razkritju ponovno navedel, da posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken niso „podoben izdelek“, zato jih ni mogoče preučevati skupaj. Ista stran je poudarila, da se posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken razlikujejo glede svoje končne uporabe, stroškov proizvodnje in prodajne cene. Zato je menil, da je Komisija storila napako, ker ni preučila razlik med neto in prodajno ceno posebnih in navadnih vrst rezanih poliestrskih vlaken. Navedel je, da ni jasno, kako je Komisija določila stroške proizvodnje in prodajno ceno izdelka v preiskavi ter od nje zahteval, naj najprej loči podatke za navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, nato pa preuči analizo nelojalnega nižanja cen.
(64)
Komisija potrjuje, da se rezana poliestrska vlakna prodajajo kot raznovrstni izdelki za uporabo pri predenju ali v netkanih izdelkih. Rezana poliestrska vlakna so lahko na primer sestavljena iz enokomponentnih ali dvokomponentnih vlaken in imajo različne specifikacije, kot so deciteksi, trdnost, lesk, kakovostni razred itd. Navedene posebnosti so zajete v kontrolni številki izdelka, glede katere pa Komisija ni prejela nobenih pripomb. Priznava se, da navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken pri vseh možnih uporabah niso medsebojno zamenljive, vendar so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Kot je bilo opisano v uvodni izjavi 61 in ugotovljeno v prejšnjem postopku glede istega izdelka, so fizikalne in kemične lastnosti, pa tudi končne uporabe teh vrst v osnovi enake. Vse vrste so iz istih surovin (PTA/MEG ali recikliranega polietilen tereftalata), ki predstavljajo več kot 60 % stroškov proizvodnje. K temu se lahko dodajo aditivi ali dodatne sestavine, da se zagotovijo določene posebne lastnosti vlakna. Kontrolna številka izdelka zajema izvor surovin in druge elemente, ki vplivajo na stroške proizvodnje in prodajne cene. Vendar se proizvodni postopki navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken bistveno ne razlikujejo. To je razvidno iz primera vzorčenih proizvajalcev Unije, izmed katerih nobeden ni proizvajal le navadnih ali posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken. Dosledna in splošno priznana opredelitev posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken očitno ne obstaja. Kot je bilo na primer opisano v uvodni izjavi 59, nekateri proizvajalci Unije rezana poliestrska vlakna, ki se uporabljajo v industriji higienskih izdelkov, štejejo za posebno vrsto rezanih poliestrskih vlaken. Več uporabnikov in združenje uporabnikov pa je nasprotno navedlo, da so rezana poliestrska vlakna, ki se bodo v industriji higienskih izdelkov uporabila, na primer, v vlažnih robčkih, navadna vrsta rezanih poliestrskih vlaken, čeprav naj ne bi bila reciklirana zaradi zdravstvenih in varnostnih razlogov. Nekateri proizvajalci Unije vrste rezanih poliestrskih vlaken, ki so izdelana v skladu s posebnimi zahtevami stranke (na primer, posebna barva), štejejo med posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, čeprav so take vrste izdelane v popolnoma enakem proizvodnem postopku, stroški njihove proizvodnje pa so enaki kot pri vseh drugih (navadnih) vrstah. Komisija zato ni mogla upoštevati samooklicane razvrstitve navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken in ta trditev se zato zavrne.
2.3.3 Druge trditve glede obsega izdelka
(65)
En uporabnik in združenje uporabnikov sta trdila, da je kakovost rezanih poliestrskih vlaken, uvoženih s Kitajskega, višja od kakovosti rezanih poliestrskih vlaken, proizvedenih v Uniji. Med drugim sta trdila, da rezana poliestrska vlakna iz Ljudske republike Kitajske ne vsebujejo trdnih delcev polimerov. Drugi argument je bila belina kitajskih rezanih poliestrskih vlaken; rezana poliestrska vlakna, proizvedena v Uniji, naj bi bila sivkastega odtenka, saj je večina rezanih poliestrskih vlaken v Uniji proizvedena iz recikliranih plastenk iz PET.
(66)
Prva trditev glede trdnih delcev polimerov v rezanih poliestrskih vlaknih Unije ni bila podprta z nobenim dokazom. Pravzaprav so drugi uporabniki v svojih navedbah in izpolnjenih vprašalnikih trdili ravno nasprotno (tj. da so rezana poliestrska vlakna, ki jih proizvede proizvajalec Unije, običajno višje kakovosti kot rezana poliestrska vlakna, proizvedena v zadevnih državah).
(67)
Glede drugega argumenta o belini so informacije, predložene med preiskavo, potrdile, da so rezana poliestrska vlakna, izdelana iz PTA/MEG, običajno bolj bela od rezanih poliestrskih vlaken, izdelanih iz recikliranih plastenk iz PET (kadar med postopkom proizvodnje niso dodani pigment in/ali belila). Navedeni vrsti rezanih poliestrskih vlaken imata kljub temu enake fizikalne in kemične lastnosti, njuna končna uporaba pa je v osnovi enaka. Opozoriti je treba tudi, da se je pri izračunu škode kot ena izmed značilnosti upoštevala osnovna surovina. Uvožena rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET bi se torej primerjala le z rezanimi poliestrskimi vlakni iz recikliranih plastenk iz PET, proizvedenimi v Uniji. Tudi uvožena rezana poliestrska vlakna iz PTA in MEG bi se primerjala le z rezanimi poliestrskimi vlakni iz PTA in MEG, proizvedenimi v Uniji.
(68)
Združenje uporabnikov, proizvajalec izvoznik in vladni organ so trdili, da nadaljnji uporabniki pogosto zahtevajo izdelke iz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz zadevnih držav (zlasti s Kitajskega).
(69)
Predložen ni bil noben dokaz v podporo tej trditvi ali podrobnejša utemeljitev, na kateri je temeljila zahteva o rezanih poliestrskih vlaknih iz vseh treh zadevnih držav (če nadaljnje stranke to sploh zahtevajo).
(70)
Združenje uporabnikov je podrobneje navedlo, da avtomobilska industrija Unije sprejema le rezana poliestrska vlakna kitajskega porekla.
(71)
Svoje trditve pa ni podprlo z dokazi in ni dokazalo, da avtomobilska industrija Unije rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, ne more uporabljati. Preverjeni podatki so poleg tega pokazali, da avtomobilski industriji Unije precejšnje količine rezanih poliestrskih vlaken prodajajo tudi proizvajalci Unije, kar kaže ravno nasprotno.
(72)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da gre pri rezanih poliestrskih vlaknih, ki jih proizvaja sam, in rezanih poliestrskih vlaknih, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, za različna izdelka, čeprav so ta vlakna v obeh primerih izdelana iz recikliranih plastenk iz PET. Po navedbah tega proizvajalca izvoznika so rezana poliestrska vlakna, ki jih proizvaja, izdelana iz recikliranih plastenk iz PET (ne granulatov), pri tem pa uporablja drugačen proizvodni postopek in druge surovine kot proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo granulate iz recikliranih plastenk iz PET.
(73)
Tudi ta trditev je bila zavrnjena, saj so plastenke iz PET in granulati iz njih (tj. plastenke, zdrobljene v granulate) pravzaprav ista surovina, le v drugačni obliki.
2.3.4 Sklep
(74)
Zato je bilo sklenjeno, da imajo vse vrste rezanih poliestrskih vlaken, zajetih v preiskavi, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, njihova končna uporaba pa je v osnovi enaka.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 KITAJSKA
3.1.1 Splošno
(75)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih so vladni organi Kitajske domnevno dodeljevali subvencije:
A.
Preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken, ki jih zagotavljajo državne banke in zasebne banke, ki delajo po navodilih in smernicah vlade
B.
Blago in storitve za podporo industriji, ki jih zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega, ter zasebni dobavitelji, ki delajo po navodilih in smernicah države
-
PTA in MEG, ki ju zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
zemljišča in pravice do rabe zemljišč, ki jih zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
električna energija, ki jo zagotavlja vlada,
-
program, ki zagotavlja poceni vodo.
C.
Nepovratna sredstva za razvoj in subvencioniranje obresti za tekstilni sektor
-
posebni sklad „Go Global“,
-
sklad za trgovinsko promocijo za kmetijstvo, lahko industrijo in tekstilne izdelke.
D.
Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
-
oprostitve davka od dohodkov za podjetja s tujimi naložbami,
-
oprostitve davka od dohodkov za dohodke od dividend med upravičenimi rezidenčnimi podjetji,
-
znižanja davka od dohodkov za priznana podjetja, ki se ukvarjajo z visoko in novo tehnologijo,
-
znižanja davka od dohodkov v posebnih ekonomskih conah,
-
znižanja davka od dohodkov za izvozno usmerjena podjetja,
-
davčne olajšave do 40 % nakupne vrednosti doma proizvedene opreme.
E.
Programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif
-
oprostitve davka na dodano vrednost in rabati uvoznih tarif za uporabo uvožene opreme,
-
vračilo DDV za podjetja s tujimi naložbami, ki kupijo opremo, proizvedeno na Kitajskem.
F.
Drugi regionalni/provincialni programi:
-
davčne (in druge) oprostitve v razvojnih conah v provinci Jiangsu,
-
davčne spodbude v mestu Changzhou,
-
preferenčne najemnine v mestu Changzhou,
-
izvozne spodbude v provinci Zhejiang,
-
nepovratna sredstva za tehnološki razvoj v provinci Zhejiang,
-
davčne in carinske spodbude v provinci Guangdong,
-
izvozne spodbude v provinci Guangdong,
-
povračilo sodnih taks v provinci Guangdong,
-
program zagotavljanja (posebnih) sredstev za zunanjetrgovinske dejavnosti v provinci Guangdong,
-
subvencioniranje obresti na posojila v podporo tehnološkim inovacijskim projektom v provinci Guangdong,
-
preferenčne davčne stopnje v razvojnih conah v provinci Šanghaj;
-
preferenčna infrastruktura v provinci Šanghaj,
-
posojilna in davčna politiko za izvozno usmerjena podjetja v provinci Šanghaj.
(76)
Komisija je preverila vse sheme, navedene v pritožbi. Pri vsaki shemi je preverila, ali bi bilo mogoče v skladu z določbami člena 3 osnovne uredbe ugotoviti višino finančnega prispevka kitajske vlade in ugodnost, ki ga je ta prinesel vzorčenim proizvajalcem izvoznikom. Preiskava je pokazala, da je v tem primeru vsaka ugodnost, ugotovljena v povezavi s preverjenimi shemami, nižja od ustrezne stopnje de minimis iz člena 14(5) (3) osnovne uredbe. Zato se zdi, da sklep o posameznih shemah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ni potreben.
Podrobnosti o shemah in ustrezne stopnje ugodnosti za posamezna podjetja so navedene v nadaljevanju.
3.1.2 Posebne sheme
Sheme, ki jih vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali
(77)
Za naslednje sheme je bilo ugotovljeno, da jih vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave niso uporabljali, zato ni bilo mogoče ugotoviti nobene ugodnosti.
-
PTA in MEG, ki ju zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
električna energija, ki jo zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
poceni voda, ki jo zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
posebni sklad „Go Global“,
-
sklad za trgovinsko promocijo za kmetijstvo, lahko industrijo in tekstilne izdelke,
-
oprostitve davka od dohodkov za podjetja s tujimi naložbami,
-
znižanja davka od dohodkov za priznana podjetja, ki se ukvarjajo z visoko in novo tehnologijo,
-
znižanja davka od dohodkov v posebnih ekonomskih conah,
-
znižanja davka od dohodkov za izvozno usmerjena podjetja,
-
davčne olajšave do 40 % nakupne vrednosti doma proizvedene opreme,
-
drugi regionalni/provincialni programi.
(78)
Glede zagotavljanja PTA in MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, je bilo v pritožbi navedeno, da kitajska vlada nadzoruje nekatere industrije in izdelke na začetku proizvodne verige, tj. za PTA in MEG, da bi proizvajalcem rezanih poliestrskih vlaken zagotavljala surovine po ugodni ceni. Na tej podlagi proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken prejemajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj od družb v državni lasti kupujejo PTA in MEG po ceni, nižji od tržne, torej za plačilo, ki je nižje od primernega.
(79)
Preiskava pa je pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov rezanih poliestrskih vlaken večino surovin PTA in MEG za proizvodnjo rezanih poliestrskih vlaken uvažajo na podlagi sistema aktivnega oplemenitenja.
(80)
Za vzorčena podjetja zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali prejemajo subvencije na podlagi tega domnevnega programa.
(81)
Pritožnik je po razkritju ugotovil, da je Komisija zagotovila delno analizo le za eno subvencijsko shemo, ki je vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali, tj. zagotavljanje PTA/MEG po subvencioniranih cenah. Ob tem je trdil, da sta pri tej shemi na ugotavljanje obstoja subvencioniranja vplivala način izbire vzorca in dejstvo, da v preiskavi ni bil zajet velik proizvajalec rezanih poliestrskih vlaken s Kitajskega.
(82)
Komisija je, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 16 in 18, izmed 23 kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so sodelovali v preiskavi, izbrala vzorec petih največjih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki se je štel za reprezentativnega v smislu člena 27 osnovne uredbe. Kitajski proizvajalec, na katerega se je skliceval pritožnik in ki ni bil vključen v vzorec, v obdobju preiskave ni izvažal večjih količin rezanih poliestrskih vlaken v Unijo. Nevključitev tega proizvajalca torej ni vplivala na reprezentativnost vzorca in ni pomembno vplivala na sklepe glede zadevne subvencijske sheme.
(83)
Komisija potrjuje, da je zbirala informacije in odgovore glede vseh subvencijskih shem, navedenih v pritožbi, vključno s shemami, ki jih je pritožnik navedel v svojih pripombah na razkritje, vendar je bilo za te sheme ugotovljeno, da jih vzorčeni proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov niso uporabljali. Komisija je v uvodni izjavi 78 navedla dodatne podrobnosti o zagotavljanju PTA/MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, saj se je ta shema v pritožbi obravnavala kot pomemben dejavnik, ki bi lahko zagotavljal visoko subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
Sheme, ki so jih v obdobju preiskave uporabljali vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki
3.1.3 Preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken
(84)
Pritožnik je trdil, da imajo proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken v skladu s politiko kitajske vlade, ki zagotavlja finančno pomoč za spodbujanje in podporo rasti in razvoja tekstilne industrije in industrije kemičnih vlaken, dostop do posojil z nizko obrestno mero strateških bank in državnih komercialnih bank.
(a) Pravna podlaga
(85)
Preferenčna posojila na Kitajskem urejajo naslednje pravne določbe: zakon LRK o komercialnih bankah („zakon o bankah“), splošna pravila o posojilih, ki jih je Ljudska banka Kitajske objavila 28. junija 1996, in sklep št. 40 državnega sveta.
(b) Izračun zneska subvencije
(86)
Člen 6(b) osnovne uredbe določa, da je treba ugodnost od preferenčnih posojil izračunati kot razliko med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga plačala družba za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko pridobila na trgu. Komisija je določila tržno referenčno vrednost za primerljiva komercialna posojila.
(87)
Referenčna mera je bila oblikovana na podlagi kitajskih obrestnih mer, prilagojenih tako, da izražajo običajno tržno tveganje (tj. štelo se je, da bi vsa podjetja na Kitajskem dobila obveznice najvišje ocene „stopnja nevlaganja“ (BB pri Bloombergu), za običajno obrestno mero Ljudske banke Kitajske pa je bila uporabljena ustrezna premija, pričakovana za obveznice, ki jih izdajo podjetja s to oceno).
(88)
Ugodnosti za proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov so bile izračunane z upoštevanjem razlike v obrestnih merah, izražene v odstotku, pomnožene z neporavnanim zneskom posojila, tj. obresti, ki v obdobju preiskave niso bile poravnane. Ta znesek je bil nato dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga ustvarili sodelujoči proizvajalci izvozniki.
(c) Sklep
(89)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0-0,50 %.
3.1.4 Zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega
(a) Pravna podlaga
(90)
Ureditev pravic do uporabe zemljišč na Kitajskem urejata Zakon Ljudske republike Kitajske o upravljanju zemljišč in Zakon Ljudske republike Kitajske o stvarnih pravicah.
(b) Izvajanje v praksi
(91)
V skladu s členom 2 zakona o upravljanju zemljišč so vsa zemljišča v državni lasti, saj v skladu s kitajsko ustavo in ustreznimi pravnimi določbami zemljišča skupaj pripadajo kitajskemu ljudstvu. Zemljišč ni mogoče prodati, v skladu z zakonom pa se lahko dodelijo pravice do uporabe zemljišč. Državni organi jih lahko dodelijo prek javnih razpisov, ponudb ali dražb.
(c) Ugotovitve preiskave
(92)
Sodelujoči proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov so predložili informacije glede zemljišč, ki jih uporabljajo, in ustrezne pogodbe/potrdila o pravicah do uporabe zemljišč, kitajska vlada pa ni predložila nobenih informacij o določanju cen pravic do uporabe zemljišč.
(d) Izračun zneska subvencije
(93)
Ugotovljeno je bilo, da položaj na Kitajskem v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč ni tržno usmerjen, zato se zdi, da na Kitajskem v zasebnem sektorju ni na voljo prav nobenih referenčnih vrednosti. Zato prilagoditev stroškov ali cen na Kitajskem ni izvedljiva. V teh okoliščinah se šteje, da na Kitajskem ni trga in je, v skladu s členom 6(d)(ii) osnovne uredbe, odobrena uporaba zunanje referenčne vrednosti za ocenjevanje zneska ugodnosti. Glede na to, da kitajska vlada ni predložila predloga za zunanjo referenčno vrednost, je morala Komisija pri določitvi ustrezne zunanje referenčne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva. Glede tega se je zdelo primerno, da se iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 94, kot ustrezna referenčna vrednost uporabijo informacije z ločenega carinskega območja Tajvan.
(94)
Komisija meni, da so cene zemljišč na Tajvanu najboljši približek za območja na Kitajskem, kjer imajo sedež sodelujoči proizvajalci izvozniki. Večina proizvajalcev izvoznikov je v vzhodnem delu Kitajske, na razvitih območjih z visokim BDP (bruto domačim proizvodom) v provincah z gosto poseljenimi območji.
(95)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Ugodnost za prejemnike se izračuna z upoštevanjem razlike med zneskom, ki ga je vsaka družba plačala za pravice do uporabe zemljišč, in zneskom, ki bi moral biti običajno plačan na podlagi tajvanske referenčne vrednosti.
(96)
Pri izračunu je Komisija uporabila povprečno ceno zemljišča na kvadratni meter, ki je bila ugotovljena za Tajvan ter popravljena zaradi zmanjševanja vrednosti valute in sprememb v zvezi z BDP od datumov zadevnih pogodb za pravice do uporabe zemljišč. Informacije glede cen industrijskih zemljišč so bile pridobljene na spletni strani industrijskega urada tajvanskega ministrstva za gospodarske zadeve. Zmanjševanje vrednosti valute in spremembe v zvezi z BDP za Tajvan so bili izračunani na podlagi inflacijskih stopenj in spreminjanja BDP na prebivalca pri sedanjih cenah v USD za Tajvan, kot jih je Mednarodni denarni sklad objavil v svojih svetovnih gospodarskih napovedih („World Economic Outlook“) za leto 2011. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za obdobje preiskave z uporabo običajne življenjske dobe pravice do uporabe zemljišč za uporabo industrijskih zemljišč na Kitajskem, tj. 50 ali 70 let. Ta znesek je bil nato dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga vzorčeni proizvajalci izvozniki ustvarili v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(97)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0,02-0,82 %.
3.1.5 Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
3.1.5.1 Oprostitve davka od dohodkov za dohodke od dividend med upravičenimi rezidenčnimi podjetji
(a) Pravna podlaga
(98)
Pravna podlaga za tako oprostitev davka od dividend sta člena 25 in 26 Zakona o davku od dohodkov družb in člen 83 Predpisov o izvajanju Zakona o davku od dohodkov družb.
(b) Izvajanje v praksi
(99)
Ta program vsebuje ugodnejšo davčno obravnavo kitajskih rezidenčnih družb, ki imajo deleže v drugih kitajskih rezidenčnih družbah, v obliki oprostitve od davka od dohodkov iz nekaterih dividend, premij in drugih naložb v lastniške deleže za rezidenčne matične družbe.
(c) Ugotovitve preiskave
(100)
Na davčni napovedi dohodkov dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov je naveden znesek, oproščen davka od dohodkov. Ta znesek se imenuje dividende, bonusi in drugi dohodki od kapitalskih naložb upravičenih rezidentov in družb v skladu s pogoji Dodatka 5 k napovedi za davek od dohodka (letna napoved za odmero davčnih ugodnosti). Zadevna podjetja na te zneske niso plačala davka od dohodkov.
(d) Izračun zneska subvencije
(101)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje, da je to znesek celotnega davka, ki se plača z vključitvijo prihodka od dividend od drugih rezidenčnih družb na Kitajskem, po odštetju zneska, ki je bil dejansko plačan z oprostitvijo davka na dividende. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga družbe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ustvarile v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(102)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0-0,06 %.
3.1.6 Programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif
3.1.6.1 Oprostitve davka na dodano vrednost („DDV“) in rabati uvoznih tarif za uporabo uvožene opreme
(a) Pravna podlaga
(103)
Pravna podlaga za ta program so okrožnica državnega sveta o prilagoditvi davčnih politik za uvoženo opremo, „Guo Fa št. 37/1997“, obvestilo ministrstva za finance, generalne carinske uprave in državne davčne uprave št. 43 [2008], obvestilo agencije NDRC št. 316 2006 z dne 22. februarja 2006 o pomembnih vprašanjih glede obravnavanja pisnega potrdila o domačih projektih ali projektih, financiranih s tujim kapitalom, katerih razvoj spodbuja država, in kataloški seznam uvoženih izdelkov, ki niso izvzeti iz plačila dajatve, za podjetja s tujimi naložbami ali domače družbe iz leta 2008.
(b) Izvajanje v praksi
(104)
Ta program zagotavlja oprostitev od plačila DDV in uvoznih dajatev za podjetja s tujimi naložbami ali domače družbe za uvoz osnovnih delovnih sredstev, ki se uporabljajo v njihovi proizvodnji. Da bi bila upravičena do te oprostitve, oprema ne sme biti uvrščena na seznam neupravičene opreme, družba, ki zanjo zaprosi, pa mora pridobiti certifikat projektov, ki jih spodbuja država; izdajo ga kitajski organi ali Komisija za nacionalni razvoj in reforme v skladu z ustrezno naložbeno, davčno in carinsko zakonodajo.
(c) Ugotovitve preiskave
(105)
O oprostitvi od plačila DDV in uvoznih dajatev za uvoženo opremo so poročali štirje vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
(d) Izračun zneska subvencije
(106)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek oprostitev plačila DDV in dajatev za uvoženo opremo. Prejeta ugodnost se je postopoma obračunavala v dobi uporabe opreme v skladu z običajnimi računovodskimi postopki družbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga družbe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ustvarile v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(107)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0 %- 0,45 %.
3.1.6.2 Vračilo DDV za podjetja s tujimi naložbami, ki kupijo opremo, proizvedeno na Kitajskem
(a) Pravna podlaga
(108)
Pravna podlaga za ta program sta okrožnica državne davčne uprave o objavi začasnih ukrepov za upravljanje povračila odmerjenega davka za nakupe na domačem trgu proizvedene opreme za podjetja s tujimi naložbami št. 171, 199, z dne 20. septembra 1999, in obvestilo ministrstva za finance in državne davčne uprave št. 176 [2008] o prenehanju izvajanja politike vračila davka družbam, v katere je vložen tuji kapital, za njihove nakupe na domačem trgu proizvedene opreme.
(b) Izvajanje v praksi
(109)
Ta program zagotavlja ugodnosti v obliki povračila DDV za nakup na domačem trgu proizvedene opreme za podjetja s tujimi naložbami. Ta oprema ne sme biti uvrščena v katalog opreme, ki ni izvzeta iz plačila, vrednost opreme pa ne sme preseči skupne omejitve naložb subjekta, v katerega se vlaga tuji kapital, v skladu s „poskusnimi upravnimi ukrepi za nakup na domačem trgu proizvedene opreme“.
(c) Ugotovitve preiskave
(110)
Podrobne informacije o tej shemi, vključno z zneskom prejete ugodnosti, sta predložila dva vzorčena proizvajalca izvoznika/dve skupini proizvajalcev izvoznikov.
(d) Izračun zneska subvencije
(111)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek povračila DDV za nakup na domačem trgu proizvedene opreme. Prejeta ugodnost se je postopoma obračunavala v dobi uporabe opreme v skladu z običajno prakso industrije.
(e) Sklep
(112)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša od 0 % do 0,01 %.
3.1.7 Drugi regionalni/provincialni programi
(113)
S preiskavo se je potrdilo, da vzorčene družbe v obdobju preiskave niso prejemale nobenih ugodnosti v okviru programov iz uvodne izjave 75.
3.1.8 Znesek subvencij
(114)
Znesek subvencij, določen v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe, izražen ad valorem, za kitajske proizvajalce izvoznike znaša 0,76-1,77 %.
(115)
Pritožnik je po razkritju trdil, da ni jasno, kako je Komisija izračunala razpon skupne subvencijske stopnje. Razpon skupnih seštetih subvencij iz uvodne izjave 114 za kitajske vzorčene proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov, izražen ad valorem, predstavlja nižjo in višjo skupno subvencijsko stopnjo petih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov.
3.1.9 Sklep o Kitajski
(116)
Glede na zneske de minimis subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za kitajske proizvajalce izvoznike, se ne smejo uvesti ukrepi na uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom s Kitajskega. Sklenjeno je bilo, da bi bilo treba preiskavo glede uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v skladu s členom 14(3) osnovne uredbe zaključiti.
3.2 INDIJA
3.2.1 Splošno
(117)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih naj bi indijski vladni organi domnevno dodeljevali subvencije:
1.
shema ciljnega trga;
2.
shema ciljnega izdelka;
3.
shema vnaprejšnjih odobritev;
4.
shema povračila dajatev;
5.
shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga;
6.
davčne in carinske oprostitve in olajšave v izvozno usmerjenih enotah in posebnih ekonomskih conah;
7.
shema izvoznih kreditov;
8.
shema oprostitve davka od dohodkov;
9.
shema dodatnega spodbujanja izvoza;
10.
shema odobritve brezcarinskega uvoza;
11.
shema pomoči za razvoj trga in jamstva za posojila;
12.
shema spodbud za kapitalske naložbe vlade Gudžarata;
13.
shema spodbud za prometni davek in oprostitev davka na električno energijo v provinci Gudžarat;
14.
subvencijske sheme v Zahodni Bengaliji - spodbude in davčne ugodnosti, vključno z nepovratnimi sredstvi in oprostitvami plačila prometnega davka;
15.
paketna shema spodbud vlade Maharaštre, vključno s shemo za oprostitev dajatve na električno energijo in subvencijo za spodbujanje industrije v provinci Maharaštra.
Subvencijske sheme, ki so jih indijski preiskovani proizvajalci izvozniki uporabljali v obdobju preiskave
(118)
S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so imeli preiskovani proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave ugodnost od naslednjih shem:
1.
shema ciljnega trga („FMS“);
2.
shema ciljnega izdelka („FPS“);
3.
shema povračila dajatev („DDS“);
4.
shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
5.
shema odobritve brezcarinskega uvoza („DFIA“);
6.
shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („EPCGS“);
7.
paketna shema spodbud vlade Maharaštre („PSI“).
(119)
Sheme, navedene v točkah 1, 2, 4, 5 in 6 uvodne izjave 118, temeljijo na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in redno posodablja. Na obdobje te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika za obdobje 2009-2014“. Poleg tega indijska vlada v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („priročnik HOP I za obdobje 2009-2014“), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2009-2014. Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(120)
Shema DDS iz točke 3 uvodne izjave 118 temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37 Zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, na oddelkih 93A in 94 Zakona o javnih financah iz leta 1994, ter Predpisih za povračilo carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo.
(121)
Shema PSI iz točke 7 temelji na „paketni shemi spodbud“ vlade Maharaštre iz leta 2007, resoluciji št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z dne 30. marca 2007.
3.2.2 Shema ciljnega trga („FMS“)
(a) Pravna podlaga
Shema FMS je podrobno opisana v odstavku 3.14 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in odstavku 3.8 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(122)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(123)
V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov, vključno z izvozom rezanih poliestrskih vlaken, v države, navedene v preglednicah 1 in 2 v Dodatku 37(C) priročnika HOP I za obdobje 2009-2014, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 3 % vrednosti FOB. Izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednici 3 v Dodatku 37(C) (trgi posebne usmeritve), je od 1. aprila 2011 upravičen do dobropisa za dajatve v višini 4 % vrednosti FOB. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodki od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, rude, žita, sladkor in naftni derivati.
(124)
Dobropisi za dajatve po shemi FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabijo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.
(125)
Certifikat o upravičenosti do dobropisa se izda v pristanišču, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.
(126)
V obdobju preiskave so to shemo uporabljali štirje od preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(127)
Trije od vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov so po razkritju trdili, da so bili upravičeni do ugodnosti, vendar zanjo za izvoz v Unijo sploh niso zaprosili, zato ni mogoče sprejeti sklepa o koriščenju takšne ugodnosti. Trdili so tudi, da je shema FSM geografsko povezana z državami, ki niso članice Unije, zato Unija proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov. V okviru preveritvenih obiskov je bilo glede tega potrjeno, da se je ugodnost sheme FSM zahtevala za izvoz v tretje države, saj shema velja zlasti za izvoz v tretje države. Zadevni proizvajalci izvozniki pa niso mogli oporekati niti praktičnemu izvajanju sheme, kot je opisano v uvodnih izjavah 123-125 niti uporabi sheme FMS v korist zadevnega izdelka ali dejstvu, da so dobropisi za dajatve po shemi FMS prosto prenosljivi in da se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na naknadni uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. Zadevna stran zlasti ni mogla oporekati dejstvu, da je mogoče dobropise za dajatve, dodeljene na podlagi sheme FMS za izvoz v upravičene tretje države, uporabiti za izravnavo uvoznih dajatev, ki se plačajo za surovine, vključene v zadevni izdelek, ki se izvaža v Unijo.
(128)
Navedene ugodnosti se knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka v računovodskih izkazih družbe na datume izvedbe izvoznih transakcij, kar dokazuje, da upravičenost do ugodnosti nastane v času izvozne transakcije in da se bo pridobljeni dobropis za dajatve nedvomno uporabil pozneje. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(d) Sklep o shemi FMS
(129)
Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme FMS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo ta dobropis na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme FPS za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost.
(130)
Shema FMS je tudi zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(131)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Vzpostavljen ni noben sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine se porabijo v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je do ugodnosti iz sheme FMS upravičen ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik dobropise za dajatve v okviru sheme FMS uporabi za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(132)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(133)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevne štiri družbe v okviru te sheme v obdobju preiskave, znaša 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % oziroma 0,63 %.
3.2.3 Shema ciljnega izdelka („FPS“)
(a) Pravna podlaga
(134)
Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 3.15-3.17 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 3.9-3.11 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(135)
V skladu z odstavkom 3.15.2 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(c) Izvajanje v praksi
(136)
Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D priročnika HOP I za obdobje 2009-2014 lahko zaprosi za dobropis za dajatve v okviru sheme FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek v preiskavi je naveden v preglednici 1 Dodatka 37D in je upravičen do 2-odstotnega dobropisa za dajatve.
(137)
FPS je shema dobropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, ki so mu bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise v okviru sheme FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic.
(138)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi v okviru sheme FPS lahko knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in tistega blaga, pri katerem pri uvozu obstajajo omejitve. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi v okviru sheme FPS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(139)
V obdobju preiskave je to shemo uporabljalo vseh pet preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(140)
Trije od vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov so po razkritju trdili, da so bili upravičeni do ugodnosti, vendar zanjo za vsaj del izvoza niso zaprosili, zato ni mogoče sprejeti sklepa o koriščenju te ugodnosti. Zadevni proizvajalci izvozniki pa niso mogli oporekati niti praktičnemu izvajanju sheme, kot je opisano v uvodnih izjavah 123-125, niti uporabi sheme FPS v korist zadevnega izdelka, tj. dejstvu, da so dobropisi za dajatve po shemi FPS prosto prenosljivi in da se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na naknadni uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. Ponovno je treba poudariti, da se navedene ugodnosti knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka v računovodskih izkazih družbe na datume izvedbe izvoznih transakcij, kar dokazuje, da upravičenost do ugodnosti nastane v času izvozne transakcije in da se bo pridobljen dobropis za dajatve nedvomno uporabil pozneje.
(d) Sklep o shemi FPS
(141)
Shema FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis v okviru sheme FPS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo ta dobropis na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis v okviru sheme FPS za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost.
(142)
Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.
(143)
Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ni vzpostavljen noben sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine se porabijo v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je do ugodnosti iz sheme FPS upravičen ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme FPS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina.
(e) Izračun zneska subvencije
(144)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V navedenem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, v kateri je med drugim naveden znesek dobropisa FPS, dodeljen za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se ugodnosti v okviru sheme FPS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v obdobju preiskave.
(145)
Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(146)
Subvencijske stopnje, ugotovljene za zadevnih pet družb v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašajo 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % oziroma 1,95 %.
3.2.4 Shema povračila dajatev („DDS“)
(a) Pravna podlaga
(147)
Shema DDS je podrobno opisana v Predpisih za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor so bili spremenjeni z naknadnimi uradnimi obvestili.
(b) Upravičenost
(148)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(149)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki se izračuna kot delež vrednosti FOB za izdelke, izvožene v skladu s to shemo. Indijska vlada je določila stopnje povračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje se določijo glede na povprečno količino ali vrednost materiala, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja za zadevni izdelek v okviru sheme DDS v obdobju preiskave je bila: 3 % vrednosti FOB do 9. oktobra 2012, 2,1 % vrednosti FOB med 10. oktobrom 2012 in 20. septembrom 2013 ter 1,7 % vrednosti FOB od 21. septembra 2013.
(150)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Takrat ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek v okviru sheme DDS pa se nepreklicno določi. Ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom.
(151)
Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji. Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik bančnega potrdila o realizaciji ne predloži v določenem roku.
(152)
Znesek povračila se lahko uporabi za kakršen koli namen.
(153)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev lahko knjiži na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.
(154)
V obdobju preiskave sta shemo DDS uporabljala dva od preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(d) Sklep o shemi DDS
(155)
Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. Poleg tega znesek povračila dajatev za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost pod pogoji, ki na trgu niso na voljo.
(156)
Indijska vlada stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin.
(157)
To potrjuje okrožnica indijske vlade št. 24/2001, v kateri je jasno navedeno, da „[stopnje povračila dajatev] niso povezane z vzorcem dejanske porabe vložkov in dejanskim učinkom na vložke določenega izvoznika ali posameznih pošiljk […]“, regionalni organi pa so poučeni, „naj ekipe na terenu ob zahtevkih za povračilo, ki jih vložijo izvozniki, ne zahtevajo dokazil o dejanskih dajatvah, plačanih za uvožene ali domače surovine“.
(158)
Plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je treba šteti za nepovratna sredstva indijske vlade, ki so zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(159)
Na podlagi navedenega se sklene, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(160)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V tem smislu se je štelo, da je prejemniku ugodnost dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, v kateri je med drugim naveden znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave.
(161)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za celotni prihodek od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(162)
Na podlagi navedenega subvencijski stopnji, ugotovljeni za zadevni družbi v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašata 0,24 % in 2,12 %.
3.2.5 Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(a) Pravna podlaga
(163)
Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1-4.1.14 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 4.1-4.30 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(164)
Shemo AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 165. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do podsheme AAS za fizični izvoz in podsheme AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do podsheme AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 dokumenta „Zunanjetrgovinska politika za obdobje 2009-2014“, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov, so upravičeni do podsheme AAS za predvideni izvoz. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil („Advance Release Order“ - ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).
(c) Izvajanje v praksi
(165)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(a)
fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem smislu pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(b)
letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate - brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo v proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
(c)
vmesne dobave: ta podshema zajema primere, ko nameravata dva proizvajalca proizvajati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme vnaprejšnjo odobritev za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in mora izvoziti končni izdelek;
(d)
predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča, da brez dajatev uvaža surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev iz odstavkov (b)-(f), (g), (i) in (j) odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014. Po trditvah indijske vlade se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Če je blago izdelano v Indiji, za predvideni izvoz veljajo številne kategorije dobav, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni;
(e)
vnaprejšnjo pripustitev naročil: imetnik vnaprejšnje odobritve, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek vnaprejšnjih pripustitev naročil. V takem primeru se vnaprejšnja odobritev potrdi kot vnaprejšnja pripustitev naročil in se domačemu dobavitelju potrdi ob dobavi izdelkov, ki so v njej določeni. S potrditvijo vnaprejšnje potrditve naročila je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 (tj. podsheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila za končne trošarine). V okviru mehanizma vnaprejšnje potrditve naročil se nadomestilo za plačane davke in dajatve ne vrne končnemu izvozniku v obliki povračil/nadomestil dajatev, ampak ga prejme dobavitelj. Nadomestila davkov/dajatev se lahko uveljavljajo za domače in uvožene surovine;
(f)
vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka potrdi odobritev za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 (tj. podsheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila za končne trošarine).
(166)
V obdobju preiskave so koncesije na podlagi sheme AAS, povezane z zadevnim izdelkom, prejele tri preverjene družbe. Te družbe so izkoristile podsheme iz točk (a), (d) in (e). Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene podsheme takšne, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(167)
Imetnik vnaprejšnje odobritve mora za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, po zakonu voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 priročnika HOP I za obdobje 2004-2009), tj. evidenco dejanske porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v obliki iz Dodatka 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(168)
Glede uporabe podsheme AAS za fizični izvoz iz uvodne izjave 165(a), ki sta jo v obdobju preiskave izkoristili dve preverjeni družbi, je indijska vlada tista, ki določi vrednost in količino uvoznega nadomestila in obveznosti izvoza, zabeležita pa se v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Obseg uvoza, dovoljenega v okviru sheme AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov („SION“), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom.
(169)
Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(170)
Preiskava je pokazala, da se v praksi niso upoštevale zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi.
(171)
Le ena izmed obeh preverjenih družb, ki sta izkoristili to podshemo, je vodila evidenco proizvodnje in porabe. Vendar pa na podlagi evidence porabe ni bilo mogoče preveriti, katere surovine so se porabile v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu. Družbe v zvezi z navedenimi zahtevami glede preverjanja niso vodile nikakršnih evidenc, ki bi dokazovale, da je bila izvedena zunanja revizija evidence porabe. Šteje se torej, da preiskovani izvozniki niso dokazali, da so bile izpolnjene ustrezne določbe zunanjetrgovinske politike.
(172)
Glede uporabe podsheme AAS za vnaprejšnjo potrditev naročila iz točke (e) uvodne izjave 165, ki jo je v obdobju preiskave izkoristila ena preverjena družba, se količina uvoza, dovoljena v okviru te sheme, določi kot odstotek količine izvoženih končnih izdelkov. Za vnaprejšnje licence se merijo enote dovoljenih uvozov bodisi v smislu njihove kakovosti bodisi v smislu njihove vrednosti. V obeh primerih se stopnje, ki se uporabijo pri ugotavljanju dovoljenega nakupa brez dajatev, za večino izdelkov, vključno z izdelkom v tej preiskavi, določijo na podlagi normativov SION. Surovine, opredeljene v vnaprejšnjih licencah, so tiste, ki se uporabijo v proizvodnji ustreznih izvoženih končnih izdelkov.
(173)
Imetnik vnaprejšnje licence, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek vnaprejšnjih pripustitev naročil. V takem primeru se vnaprejšnja odobritev validira kot vnaprejšnja pripustitev naročil in se domačemu dobavitelju potrdi ob dobavi izdelkov, določenih v njej. S potrditvijo vnaprejšnje potrditve naročila je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so povračila za predvideni izvoz, in nadomestil za t. i. končne trošarine.
(174)
Preiskava je pokazala, da se v praksi niso upoštevale zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi.
(175)
Glede uporabe podsheme AAS za predvideni izvoz iz uvodne izjave 165(d), ki jo je v obdobju preiskave izkoristila ena preverjena družba, je indijska vlada tista, ki določi vrednost in količino uvoznega nadomestila in obveznosti izvoza, zabeležita pa se v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v odobritev vpisati ustrezne transakcije. Obseg uvoza, dovoljenega na podlagi te sheme, določi indijska vlada na podlagi normativov SION.
(176)
Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem časovnem roku po izdaji odobritve (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(177)
Ugotovljeno je bilo, da ni bilo povezave med uvoženimi surovinami in izvoženimi končnimi izdelki. Ugotovljeno je bilo tudi, da vložnik ni vodil evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave 167, ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Vložnik je kljub kršitvi te zahteve še naprej prejemal ugodnosti iz sheme AAS.
(d) Sklep o shemi AAS
(178)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj pomeni finančni prispevek indijske vlade, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, za preiskovane izvoznike pa pomeni ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.
(179)
Vse zadevne podsheme v tem primeru so očitno zakonsko pogojene z opravljanjem izvoza, zato velja, da so specifične in da se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme.
(180)
Nobena od zadevnih podshem v tem primeru se ne more šteti za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil dajatev v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so se surovine porabile v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega normativi SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih surovin, čeprav bi to zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti.
(181)
En vzorčen indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da se izravnalni ukrepi proti tej shemi ne bi smeli uvesti, saj je družba izpolnila svojo zakonsko obveznost glede neodvisnih revizij evidence porabe surovin, kar bi morala indijska vlada šteti za ustrezno preverjanje. Te trditve ni mogoče sprejeti. Preverjanje, ki ga izvede indijska vlada, se obravnava ločeno od vseh obveznosti, uvedenih za družbe. V okviru preveritvenega obiska je bilo potrjeno, da sistem preverjanja, ki ga je vzpostavila indijska vlada, ne upošteva pravil iz Priloge II(II)(4) k osnovni uredbi. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(182)
Ista stran je trdila, da je združevanje licenc v Indiji zakonito in da družba zaradi uporabe celotnega prihodka od izvoza namesto prihodkov od prodaje zadevnega izdelka pri izračunu subvencijske stopnje ne sme biti oškodovana. Vendar pa zakonitost združevanja licenc v Indiji v tem okviru ni pomembna. Preiskava je pokazala, da zaradi združevanja ni bilo mogoče razumno dodeliti licenc, ki ustrezajo rezanim poliestrskim vlaknom. Pri izračunu subvencijske stopnje je bilo dejansko treba uporabiti ugodnost na ravni oddelka, ne pa na ravni rezanih poliestrskih vlaken, saj s preverjenimi informacijami ni bilo mogoče ustrezno dodeliti uporabe surovin (uporabljenih v proizvodnji drugih izdelkov) le za rezana poliestrska vlakna. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(183)
Proti podshemam iz točk (a), (d) in (e) uvodne izjave 165 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(184)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin, ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče presežne odpuste dajatev izravnati le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračil, pač pa normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(185)
Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale shemo AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, uvožen v skladu s podshemo v obdobju preiskave (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(186)
Subvencijske stopnje, ugotovljene za zadevne tri družbe v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašajo 0,11 %, 1,89 % oziroma 4,31 %.
3.2.6 Odobritev brezcarinskega uvoza („DFIA“)
(a) Pravna podlaga
(187)
Shema DFIA je podrobno opisana v odstavkih 4.2.1-4.2.47 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 4.31-4.36 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(188)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(189)
DFIA je pred- in poizvozna shema, ki omogoča brezcarinski uvoz blaga, določen na podlagi normativov SION, ki pa ga v primeru prenosljive odobritve DFIA ni treba uporabiti v proizvodnji izvoženega izdelka.
(190)
Shema DFIA zajema le uvoz surovin, kot je določeno v normativih SION. Upravičeni uvoz je omejen na količino in vrednost, navedeno v normativih SION, vendar jo lahko regionalni organi na zahtevo spremenijo.
(191)
Za obveznost izvoza velja minimalna zahteva za dodano vrednost v višini 20 %. Izvoz se lahko izvaja pred odobritvijo sheme DFIA; v tem primeru se upravičeni uvoz določi sorazmerno glede na začasni izvoz.
(192)
Ko je obveznost izvoza izpolnjena, lahko izvoznik zahteva prenosljivost odobritve DFIA, kar v praksi pomeni dovoljenje za prodajo licence za brezcarinski uvoz na trgu.
(193)
V obdobju preiskave je shemo DFIA uporabljal en preverjeni proizvajalec izvoznik.
(d) Sklep o shemi DFIA
(194)
Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek indijske vlade, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, za preiskovane izvoznike pa pomeni ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.
(195)
Poleg tega je shema DFIA zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(196)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Pri tem zlasti velja naslednje: (i) dopušča naknadno nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev za surovine, ki se porabijo v proizvodnem procesu drugega izdelka; (ii) ni sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali se surovine porabijo v proizvodnji izvoženega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi, in (iii) prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu odobri shema DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin.
(197)
En vzorčen indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da je sistem preverjanja, vzpostavljen v Indiji, razumen, učinkovit in v skladu s trgovinskimi praksami v Indiji, zato več ni „glavnega“ razloga za uvedbo izravnalnih ukrepov proti tej shemi. Preiskava v nasprotju s to trditvijo ni potrdila, da se lahko s sistemom preverjanja, vzpostavljenim v Indiji, preveri, ali se surovine porabijo v proizvodnji izvoženega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Proizvajalec poleg tega ni oporekal niti dejstvu, da sistem dopušča naknadno nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev za surovine, ki se porabijo v proizvodnem procesu drugega izdelka, niti da prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu odobri shema DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(e) Izračun zneska subvencije
(198)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin, ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za„presežni“ odpust dajatev.
(199)
V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče presežne odpuste dajatev izravnati le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračil, pač pa normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(200)
Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale shemo DFIA, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, uvožen v skladu s podshemo v obdobju preiskave (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med obdobjem preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(201)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevno družbo v okviru te sheme v obdobju preiskave, znaša 4,95 %.
3.2.7 Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(202)
Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavju 5 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(203)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.
(c) Izvajanje v praksi
(204)
Družbi je pod pogojem, da izpolnjuje obveznost izvoza, dovoljeno uvažati (novo in do 10 let staro) investicijsko blago po znižani stopnji dajatve. V ta namen indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po 0-odstotni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(205)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost brezcarinskega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Lahko pa tudi zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(206)
Ugotovljeno je bilo, da so tri vzorčene družbe v okviru sheme EPCGS prejele koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku v obdobju preiskave.
(d) Sklep o shemi EPCGS
(207)
Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve za izvoznika pomeni ugodnost, saj dajatve, ki jih družba privarčuje ob uvozu, izboljšajo njeno likvidnost.
(208)
Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(209)
Sheme EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(210)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki ustreza običajnemu obdobju amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Znesek subvencije za obdobje preiskave se je nato izračunal tako, da se je celotni znesek neplačanih carinskih dajatev delil z obdobjem amortizacije. Tako izračunan znesek, ki se nanaša na obdobje preiskave, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža celotno vrednost ugodnosti med tem obdobjem. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec.
(211)
V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(212)
Dva vzorčena indijska proizvajalca izvoznika sta po razkritju zahtevala ponovno preverjanje izračuna zneska subvencije. Trdila sta, da se lahko zaradi tega razveljavi licenca EPCG; investicijsko blago bi se zato nabavljalo na domačem trgu, v tem primeru pa je predvideno plačilo osrednjih trošarin. Vendar s tem v zvezi niso bile navedene nobene določene razveljavljene licence. To vprašanje tudi ni bilo izpostavljeno med preiskavo, ko bi bilo mogoče to trditev ustrezno preveriti. Sicer pa je bil znesek subvencije določen na podlagi preverjene evidence surovin, ki jih je družba nabavljala v okviru te sheme. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(213)
Subvencijska stopnja, ki je bila za to shemo v obdobju preiskave ugotovljena za zadevne tri družbe, znaša 0,37 %, 0,40 % oziroma 0,46 %.
3.2.8 Paketna shema spodbud („PSI“)
(a) Pravna podlaga
(214)
Da bi vlada Maharaštre spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja, od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“, dodeljuje ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe večkrat spremenjena, različici, pomembni za to preiskavo, pa sta različici iz let 2001 in 2007. Paketna shema spodbud iz leta 2001 je bila sprejeta 31. marca 2001 z resolucijo št. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Paketna shema spodbud iz leta 2007 je bila sprejeta 30. marca 2007 z resolucijo št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
(b) Upravičenost
(215)
Navedeni resoluciji navajata kategorije industrij in družb, ki se lahko štejejo za upravičene do spodbud.
(c) Izvajanje v praksi
(216)
Da bi vlada Maharaštre spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja, je zagotovila paket spodbud za nove/razširjene industrijske obrate v regijah v razvoju države Maharaštra. Za namene te sheme Priloga I k Resoluciji razvršča državno območje v kategorijo območij, upravičenih do spodbud. Spodbud iz sheme iz leta 2007 pa ni mogoče koristiti, razen če je bil na podlagi sheme iz leta 2007 izdan certifikat o upravičenosti in je upravičenec izpolnil zahteve/pogoje iz certifikata o upravičenosti. Certifikat o upravičenosti izda izvajalska agencija (državni organ), veljati pa začne z datumom začetka tržne proizvodnje upravičenca (imenovanega tudi upravičeni obrat).
(217)
Paketno shemo spodbud sestavlja več podshem, dva preverjena proizvajalca izvoznika pa sta v obdobju preiskave koristila ugodnost naslednjih dveh shem:
-
sheme oprostitve dajatve za električno energijo („EDE“) in
-
subvencije za spodbujanje industrije („IPS“)
(218)
Shema oprostitve dajatve za električno energijo se dodeli upravičenim novim obratom s sedežem na določenih območjih za obdobje, navedeno v certifikatu o upravičenosti. V tem primeru sta zadevna proizvajalca izvoznika oproščena plačila dajatve za električno energijo za obdobje devetih oziroma sedmih let. V drugih delih države bodo 100-odstotno izvozno usmerjeni obrati, obrati za informacijsko tehnologijo in biotehnologijo prav tako oproščeni plačila dajatve za električno energijo za obdobje desetih let.
(219)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je en proizvajalec izvoznik s sedežem v Maharaštri v obdobju preiskave koristil podshemo oprostitve dajatve za električno energijo.
(220)
Upravičenec je na podlagi podsheme IPS upravičen do subvencije, ki znaša 75-100 % zneska upravičenih naložb minus znesek ugodnosti iz drugih podshem paketne sheme spodbud, kot je podshema EDE. Ugodnost se dodeli za obdobje, določeno v certifikatu o upravičenosti, in ne more presegati zneska DDV, ki je bil državi Maharaštra plačan v istem obdobju. Upravičene naložbe zajemajo odhodke za naložbe v gradnjo, stroje in opremo.
(221)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta podshemo IPS koristila dva proizvajalca izvoznika s sedežem v Maharaštri.
(222)
Dva vzorčena indijska proizvajalca izvoznika sta po razkritju trdila, da se podshema IPS vlade Maharaštre ne uporablja neposredno ali posredno za faze proizvodnje, izdelave ali izvoza rezanih poliestrskih vlaken, ugodnost pa je odvisna od zneska plačanih domačih davkov. Trdila sta tudi, da cilj sheme ni zagotoviti ugodnosti proizvajalcem izvoznikom, ampak nadomestiti stroške, ki nastanejo zaradi zaostalosti regije, zato se izravnalni ukrepi za to shemo ne morejo uvesti. Poleg tega sta trdila, da bi bilo treba to shemo obravnavati kot finančno subvencijo, ne pa kot ponavljajočo se subvencijo, skupna prejeta ugodnost pa bi morala biti porazdeljena v običajni amortizacijski dobi subvencioniranega kapitala. Glede tega je preiskava pokazala, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 220, da se subvencija izplačuje letno za upravičene naložbe, tj. izdatke za gradnjo, stroje in opremo. Take naložbe so neposredno povezane z rezanimi poliestrskimi vlakni. Letni znesek, ki ga je mogoče zahtevati, je omejen z zneskom domačih davkov, plačanih vladi Maharaštre v istem obdobju, vendar to ne spremeni dejstva, da letna ugodnost vlade Maharaštre pomeni finančni prispevek indijske vlade, ta pa ugodnost dodeli preiskovanim proizvajalcem izvoznikom. Letno izplačana subvencija ni enaka finančni subvenciji, čeprav so podlaga za takšno plačilo naložbe v investicijsko blago. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(d) Sklep o podshemah EDE in IPS
(223)
Obe podshemi sta subvenciji v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj pomenita finančni prispevek indijske vlade, ki predstavlja ugodnost za preiskovane izvoznike.
(224)
Subvencijski podshemi sta je specifični v smislu člena 4(3) osnovne uredbe, saj se je z zakonodajo, v skladu s katero deluje organ, ki podeljuje subvencije, omejil dostop do te sheme na nekatera podjetja znotraj določene geografske regije.
(225)
Zato bi bilo treba za to subvencijo uvesti izravnalne ukrepe.
(e) Izračun zneska subvencije
(226)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnika v zvezi z zadevnim izdelkom, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje zadevnega izdelka proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(227)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za edino družbo, ki je koristila to ugodnost, v okviru podsheme EDE v obdobju preiskave, znaša 0,31 %.
(228)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevni družbi v okviru podsheme IPS v obdobju preiskave, znaša 1,03 % oziroma 1,91 %.
3.2.9 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(229)
Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v preglednici, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 4,16 % in 7,65 %.
Preglednica 1
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi - Indija
(%)
Shema
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Skupaj
Družba
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95 %
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3 VIETNAM
3.3.1 Splošno
(230)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih je vietnamska vlada domnevno dodeljevala subvencije:
A.
vladna preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken, ki jih zagotavljajo državne banke in zasebne banke, ki delajo po navodilih in smernicah vlade, in subvencioniranje obrestne mere;
B.
blago, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotovi vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
C.
zemljišča, ki jih zagotovi vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
D.
programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
E.
programi posrednih davkov in uvoznih dajatev;
F.
pospešena amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev;
G.
drugi programi subvencioniranja, vključno z državnimi, regionalnimi in lokalnimi vladnimi shemami.
(231)
Komisija je preverila vse sheme, navedene v pritožbi. Pri vsaki shemi je preverila, ali bi bilo mogoče v skladu z določbami člena 3 osnovne uredbe ugotoviti višino finančnega prispevka vietnamske vlade in ugodnost, ki ga je ta prinesel proizvajalcem izvoznikom. Preiskava je pokazala, da je v tem primeru vsaka ugodnost, ugotovljena v povezavi s preverjenimi shemami, nižja od ustrezne stopnje de minimis iz člena 14(5) (4) osnovne uredbe. Zato se zdi, da sklep o posameznih shemah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ni potreben.
(232)
Kljub temu so podrobnosti shem in ustreznih stopenj subvencioniranja za posamezna podjetja zaradi jasnosti in preglednosti navedene v nadaljevanju, ne glede na to, ali se subvencije obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnost se je izračunala v skladu s členom 6 osnovne uredbe.
3.3.2 Posebne subvencijske sheme
Subvencijske sheme, ki jih vietnamski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali
(233)
Preiskava je pokazala, da vietnamski proizvajalci izvozniki niso uporabljali naslednjih shem:
(a)
blago, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
(b)
pospešena amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev;
(c)
drugi programi subvencioniranja, vključno z državnimi, regionalnimi in lokalnimi vladnimi shemami.
(234)
Glede blaga, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega, je bilo v pritožbi v zvezi s to shemo navedeno, da vietnamski proizvajalci PTA/MEG, ki se lahko v proizvodnji rezanih poliestrskih vlaken uporabi kot glavna surovina, nabavljajo po subvencioniranih cenah. Preiskava je pokazala, da noben od preiskovanih proizvajalcev izvoznikov PTA/MEG ni uporabljal kot glavno surovino, ampak so vsi uporabljali reciklirane plastenke iz PET ali granulate iz plastenk.
(235)
Pritožnik je po razkritju trdil, da je Komisija zagotovila delno analizo le za eno shemo, tj. zagotavljanje PTA/MEG po subvencioniranih cenah. Pritožnik je glede tega programa trdil, da sta način izbire vzorca in dejstvo, da veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken v Vietnamu niso bili zajeti v preiskavi, pri tem programu vplivala na ugotavljanje obstoja subvencioniranja. Pritožnik je navedel tudi druge domnevne programe subvencioniranja v Vietnamu, informacije o teh programih pa so bile predložene v pritožbi.
(236)
Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah 32-34 in 42, za Vietnam vzorčenje ni bilo potrebno, saj so bili pripravljeni sodelovati vsi vietnamski proizvajalci izvozniki, izpolnjeni vprašalniki, ki so jih poslali trije sodelujoči proizvajalci, pa so predstavljali več kot 99 % uvoza iz Vietnama. Trditve pritožnika glede vzorčenja zato niso pomembne za ugotovitve preiskave. Dejstvo, da so v Vietnamu tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, samo po sebi ne zbuja pomislekov o reprezentativnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Komisija potrjuje, da je zbirala informacije in odgovore glede vseh domnevnih subvencij, navedenih v pritožbi, vključno s subvencijami, ki jih je pritožnik navedel v svojih pripombah glede razkritja, vendar je bilo za te programe ugotovljeno, da jih sodelujoči izvozniki niso uporabljali. Komisija je navedla dodatne podrobnosti o zagotavljanju PTA/MEG, saj se je ta shema v pritožbi obravnavala kot pomemben dejavnik, ki bi lahko zagotavljal visoko subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
Subvencijske sheme, ki so jih vietnamski preiskovani proizvajalci izvozniki uporabljali v obdobju preiskave
(237)
Ugotovljeno je bilo, da so preiskovani vietnamski proizvajalci izvozniki v obravnavanem obdobju uporabljali naslednje sheme.
3.3.3 Preferenčna posojila
3.3.3.1 Subvencioniranje obrestne mere po naložbi, ki ga je zagotavljala razvojna banka Vietnama
(238)
Razvojna banka Vietnama („VBD“) je strateška banka v državni lasti, ki je bila leta 2006 ustanovljena s sklepom št. 108/2006/QD-TTg zaradi izvajanja državnih politik o razvojnih naložbenih kreditih in izvoznih kreditih. Razvojna banka Vietnama je v obdobju preiskave uvedla program za subvencioniranje obrestnih mer pri nekaterih posojilih komercialnih bank. Družbe skupine Thai Binh so v tem okviru sklenile pogodbe z banko VDB za subvencioniranje posojil bank BIDV in Vietcom Bank.
(239)
Pravna podlaga tega programa je odlok št. 75/2011/ND-CP z dne 30. avgusta 2011, ki nadomešča odloke št. 151/2006/ND-CP, št. 106/2008/ND-CP in št. 106/2004 ND-CP. Pri pogodbah, ki so bile podpisane pred začetkom uporabe odloka št. 75/2011, veljajo prejšnji odloki.
(240)
Ugodnost iz tega programa je enaka razliki med obrestnimi merami banke VBD in obrestnimi merami komercialnih bank, ki se uporabljajo pri posojilih tema dvema družbama. Program se uporablja za dolgo- in srednjeročna posojila komercialnih bank, namenjena financiranju naložbenih projektov.
(241)
Ugodnost iz te sheme znaša 0-0,28 %.
3.3.3.2 Posojila z nizkimi obrestnimi merami, ki so jih dodelile nekatere komercialne banke v državni lasti
(242)
Preiskava je pokazala, da je velik del bančnega sektorja v Vietnamu v državni lasti; skoraj 50 % posojil v vietnamskem gospodarstvu v obdobju preiskave je odobrilo pet velikih bank v državni lasti (5). Tuje lastništvo bank s sedežem v Vietnamu je omejeno (6). Komercialne banke morajo podjetjem subvencionirati obrestno mero (7). Vietnamska državna banka določi najvišje obrestne mere, ki jih komercialne banke lahko spremenijo v posojila nekaterim subjektom (8). Informacije v spisu kažejo, da komercialne banke v državni lasti nudijo nižje obrestne mere kot druge banke.
(243)
V več vietnamskih zakonih o bančnem sektorju in posojilih so navedena preferenčna posojila. V uredbi št. 1627 iz leta 2001 so na primer navedena posojila strankam, za katere velja politika preferencialnih kreditov (člena 20 in 26), zakon o kreditnih institucijah pa navaja koncesijske kredite (člen 27).
(244)
Znesek subvencije se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ugotovljene v obdobju preiskave. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se kot ugodnost za prejemnike šteje razlika med zneskom, ki ga družba plača na preferenčno posojilo, in zneskom, ki bi ga družba plačala za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga pridobila na trgu.
(245)
Informacije iz uvodnih izjav 242 in 243 kažejo na precejšnja izkrivljanja v vietnamskem finančnem sektorju. Komisija je zato za izračun ugodnosti, ki izhajajo iz preferenčnih posojil, uporabila zunanjo referenčno vrednost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 231, to ne vpliva na možnost uvedbe izravnalnih ukrepov za subvencijo, ki izhaja iz preferenčnih posojil. Komisija tudi zaradi subvencioniranja de minimis ni sprejela končnih sklepov glede tega, ali so zadevne banke javni organi in ali je ocena kreditnega tveganja, ki jo opravijo banke, ustrezna.
(246)
Zunanja referenčna vrednost je bila potrebna, da so se lahko upoštevala le posojila v vietnamski valuti (VND), saj ni bilo nobenih dokazov, da so bila posojila v USD subvencionirana. Od vseh sodelujočih družb je posojila v vietnamski valuti prejela le skupina Thai Binh Group. Referenčna vrednost je bila izračunana s pomočjo obrestnih mer za kreditiranje skupine 48 narodov v državah z nižjim srednjim prihodkom (BDP) v zadnjem obdobju, za katerega so bili podatki na voljo (leto 2012). Zadevne države so bile izbrane, ker imajo podoben BDP kot Vietnam. Te mere so bile nato prilagojene za inflacijo v obdobju preiskave, da so se dobile dejanske obrestne mere, za države, za katere so bili podatki na voljo, pa se je izračunalo povprečje 48 držav. Podatke o obrestnih merah in stopnjah inflacije držav je predložila Svetovna banka. Povprečna dejanska obrestna mera za navedene države z nižjim srednjim dohodkom v obdobju preiskave je znašala 8,23 %. Ta referenčna vrednost se je nato primerjala z inflaciji prilagojenimi obrestnimi merami za vsa posojila v vietnamski valuti, ki so jih prejela preiskovana podjetja.
(247)
Ugodnost iz tega programa znaša 0-1,34 %.
(248)
Vietnamska vlada je po razkritju ugovarjala sklepom o izkrivljanju vietnamskega finančnega sistema in navedla, da bi morala Komisija oceniti, ali so komercialne banke v državni lasti javni organi in ali je ocena kreditnega tveganja, ki jo opravijo te banke, ustrezna. Po mnenju vietnamske vlade bi ta analiza vplivala na sklep o obstoju finančnega prispevka in na uporabo zunanje referenčne vrednosti pri ugotavljanju ugodnosti, dodeljene v okviru tega programa.
(249)
Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 242 in 243, informacije in dokazi, zbrani v preiskavi, kažejo na precejšnja izkrivljanja v vietnamskem bančnem sistemu. Zaradi teh izkrivljanj je treba v skladu s pravili osnovne uredbe pri določanju zneska ugodnosti (če obstaja) uporabiti zunanjo referenčno vrednost. Ker so ugodnosti za vietnamske proizvajalce izvoznike opredeljene kot de minimis, se Komisiji ne zdi potrebno preučiti, ali so banke javni organi in/ali je ocena tveganja ustrezna, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 in 232.
3.3.4 Zagotavljanje pravic do rabe zemljišča
(250)
Obema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma so bile dodeljene pravice do rabe zemljišč na posebnih industrijskih območjih. Skupina Thai Binh Group je pravice do rabe zemljišč prejela neposredno od države, družba Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC“) pa je zemljišče najela prek podjetja, ki je delno v državni lasti.
(251)
Skupina Thai Binh Group ima tri parcele na industrijskem območju. V obdobju preiskave je bila skupina v celoti izvzeta iz plačila najemnine za dve parceli. Podlagi za izvzetje sta odloka št. 121/2010/ND-CP in 142/2005/ND-CP. Najemnine za tretjo parcelo skupina prav tako ni plačevala, saj je v upravnem postopku zahtevala izvzetje iz plačila. Zneska izvzetih najemnin sta precej nižja od zneskov, ki jih je skupina plačevala za druge podobne parcele v neposredni bližini industrijskega območja, zdita pa se tudi precej nižja od običajnih cen zemljišč v regiji.
(252)
Družbi VNC ni bilo dodeljeno popolno izvzetje pravic do rabe zemljišča, vendar je bilo jasno, da je bila v obdobju preiskave deležna ugodnosti. Družba VNC ima v najemu tri parcele, ki jih je najela prek družbe v delni državni lasti. Indijska vlada je trdila, da gre za prenose med zasebnimi strankami, vendar informacije v spisu kažejo nasprotno. V naložbenem dovoljenju družbe VNC je najem zemljišč naveden kot preferenčna ugodnost. Nacionalni svet province Quang Ninh v dovoljenju družbo VNC zavezuje k najemu zemljišča prek zadevne družbe. V skladu z izvirno pogodbo med družbo v delni državni lasti, ki je družbi VNC oddalo parcelo, in lokalnim organom, pristojnim za zemljišča, je naknadni prenos zemljišča mogoč le pod določenimi pogoji, ki jih določi navedeni organ. Iz tega je razvidno, da država sodeluje pri prenosu zemljišča med dvema strankama.
(253)
Da bi lahko Komisija ocenila ugodnost, je nizke cene zemljišč na industrijskih območjih, povezane s prenosi, primerjala z referenčno ceno podobnih zemljišč. Preiskava je pokazala, da je trg za zemljišča v Vietnamu očitno reguliran, izkrivlja pa ga posredovanje vlade, saj je odobrila izvzetje ali referenčno nadomestilo za pravice do rabe zemljišča, ki se nanašajo na zemljišča na določenih industrijskih območjih in/ali v spodbujanih poslovnih sektorjih. Komisija je glede tega v tem določenem primeru ugotovila, da je prenos pravic do rabe zemljišča dovolj zanesljiv, saj se zadevno zemljišče ne nahaja v nobenem spodbujanem območju, zadevna družba pa je dejavna v sektorju, ki ni povezan z rezanimi poliestrskimi vlakni in ni spodbujan v okviru vladnih politik. Cene iz tega prenosa so se uporabile kot referenčna vrednost za oceno ugodnosti, brez poseganja v kateri koli sklep o splošnem stanju trga z zemljišči v Vietnamu.
(254)
Ugodnost iz te sheme znaša 0,17-0,37 %.
3.3.5 Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
(255)
Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta imela na podlagi izvzetij, navedenih v svojih naložbenih dovoljenjih, korist od več neposrednih davčnih oprostitev. Pravna podlaga za ta izvzetja so odlok št. 164/2003/ND-CP, ki ga nadomeščata odloka št. 124/2008/ND-CP in 122/2011/ND-CP, okrožnica št. 140/2012, odlok št. 164/2003/ND-CP, kot je bil spremenjen in dopolnjen z odlokom št. 152/2004/ND-CP o oprostitvi dajatve in DDV na uvoz strojev.
(256)
V skladu z navedeno zakonodajo so neposredne davčne oprostitve in znižanja davka med drugim na voljo družbam, ki se nahajajo na posebnih industrijskih območjih/parkih, družbam z velikim številom zaposlenih ali družbam, ki dejavnost opravljajo v nekaterih gospodarskih sektorjih.
(257)
Znesek subvencije se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ugotovljene v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek celotnega davka, ki se plača glede na običajno stopnjo davka, po odbitku zneska, plačanega z znižano preferenčno stopnjo davka, oziroma znesek v celoti oproščenega davka. Zneski, ki se štejejo za subvencijo, temeljijo na zadnjih letnih davčnih napovedih. Subvencija je bila dodeljena na podlagi celotne družbe in izražena kot odstotek CIF prihodka od izvoza Unije.
(258)
Ugodnost iz te sheme znaša od 0,11 % do 0,36 %.
3.3.6 Oprostitev uvoznih dajatev za uvožene surovine
(259)
Oba sodelujoča proizvajalca sta bila v obdobju preiskave oproščena plačila dajatev za uvožene surovine. Pravna podlaga za to izvzetje je zakon o uvoznih in izvoznih dajatvah št. 45/2005/QH11, ki se je izvajal z odlokom št. 87/2010/ND-CP. Pravila glede inšpekcijskega in nadzornega sistema ter zadevnih postopkov so določena v okrožnici št. 194/2010TT.
(260)
Vietnamska vlada je v odgovoru na vprašalnik poročala, da uporablja sistem povračil/opustitev dajatev. V skladu z zakonodajo se izvzetje uporablja za uvožene surovine, porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka. Dajatve so lahko povrnjene v obsegu, ki je določen z odstotkom uporabljenih uvoženih surovin v izvoženem končnem izdelku.
(261)
Ugotovljeno je bilo, da v obdobju preiskave noben od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz te sheme ni prejel nobene ekonomske koristi. Čeprav sta bila oba proizvajalca izvoznika oproščena plačila uvozne dajatve za surovine, v obdobju preiskave niso bili ugotovljeni nobeni presežni odpusti. Obseg prodaje zadevnega izdelka na domačem trgu je bil v obeh družbah sorazmerno majhen. Precejšen del glavnih surovin sta nabavljali na domačem trgu, saj količine, ki sta jih uvozili, niso zadoščale za proizvodnjo zadevnega izvoženega izdelka.
(262)
Glede na to se ni zdelo potrebno ugotoviti, ali je sporočeni sistem povračil dajatev skladen s pravili WTO ter členi prilog II in III k osnovni uredbi.
(263)
Vietnamska vlada je po razkritju podprla ugotovitve Komisije o tem programu. Želela pa je tudi poudariti, da je vietnamski sistem povračil dajatev popolnoma v skladu s pravili iz prilog II in III k osnovni uredbi, kljub temu da sklepi o tem niso bili sprejeti. Komisija je seznanjena s tem stališčem vietnamske vlade. Glede na to, da so ugodnosti za vietnamske proizvajalce izvoznike opredeljene kot de minimis, Komisija ponavlja svoje mnenje, da se ji za namene te preiskave ne zdi potrebno preučiti, ali je shema povračila dajatev v skladu s pravili iz prilog II in III k osnovni uredbi, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 in 232.
3.3.7 Oprostitev uvoznih dajatev za uvožene stroje
(264)
Oba sodelujoča proizvajalca sta bila v obdobju preiskave oproščena plačila dajatev in DDV za uvožene stroje. Pravna podlaga za to izvzetje je zakon o uvoznih in izvoznih dajatvah št. 45/2005/QH11, ki se je izvajal z odlokom št. 87/2010/ND-CP. Pravila glede inšpekcijskega in nadzornega sistema ter zadevnih postopkov so določena v vladnem odloku št. 154/2005/N-CP, okrožnici št. 194/2010TT in okrožnici št. 117/2011.
(265)
Družbe so bile pozvane, naj poročajo o uvozu strojev v desetletnem obdobju. Jasno je, da sta sodelujoča proizvajalca izvoznika na podlagi te sheme prejela ugodnosti, vendar te niso bile znatne. Uvoz strojev pri obeh družbah v primerjavi s prihodki od prodaje rezanih poliestrskih vlaken v EU namreč ni bil pomemben. Tudi morebitne ugodnosti so se zmanjšale zaradi dejstva, da so bili stroji amortizirani v več letih (običajno desetih), zato se je ugodnost v obdobju preiskave ustrezno zmanjšala.
(266)
Ugodnost iz te sheme znaša 0,08-0,1 %.
3.3.8 Znesek subvencij
(267)
Znesek subvencij, določen v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe, izražen ad valorem, za vietnamske proizvajalce izvoznike znaša 0,6-2,31 %. Subvencijska stopnja na ravni države je tehtano povprečje obeh navedenih stopenj, tj. 1,25 %. Opisane subvencije so bile dodeljene na podlagi celotne družbe in izražene kot odstotek CIF prihodka od izvoza Unije.
(268)
Pritožnik je po razkritju trdil, da ni bilo jasno, kako je Komisija izračunala ta razpon subvencijske stopnje in zakaj Komisija ni upoštevala višje stopnje, ki bi bila nad stopnjo de minimis. Kot je Komisija pojasnila v prejšnji uvodni izjavi, znaša razpon skupnih seštetih subvencij za vietnamske sodelujoče proizvajalce izvoznike, izražen ad valorem, 0,6-2,31 %. Pri izračunu tehtanega povprečja teh stopenj pa se dobi povprečje subvencijske stopnje na ravni države, ki je enaka 1,25 %, kar je pod pragom de minimis. Ta metodologija se vedno uporabi pri izračunu povprečja subvencijske stopnje na ravni države v skladu z ustreznimi pravili osnovne uredbe.
3.3.9 Sklep o Vietnamu
(269)
Subvencijska stopnja na ravni države za Vietnam znaša 1,25 %. Ker je ta stopnja opredeljena kot de minimis, je bilo sklenjeno, da bi bilo treba preiskavo glede uvoza s poreklom iz Vietnama v skladu s členom 14(3) osnovne uredbe zaključiti.
4. ŠKODA
4.1 OPREDELITEV POJMOV INDUSTRIJA UNIJE IN PROIZVODNJA UNIJE
(270)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo 18 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(271)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je znašala približno 401 000 ton. Komisija je to številko določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so preverjeni podatki o proizvodnji vzorčenih sodelujočih proizvajalcev Unije in podatki, ki jih je predložil pritožnik. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, so bili za vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki predstavljajo 54 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
4.2 POTROŠNJA UNIJE
(272)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije s podatki, ki jih je predložil pritožnik, in uvoza iz tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata.
(273)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 2
Potrošnja Unije (v tonah)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
838 397
869 025
837 066
890 992
Indeks
100
104
100
106
Vir: pritožba, Eurostat.
(274)
Potrošnja Unije se je leta 2011 povečala zaradi dviga cen bombaža, kar je bila posledica težav v zvezi s pridelkom bombaža leta 2010. Povpraševanje po rezanih poliestrskih vlaknih kot nadomestku za bombaž se je zato povečalo, a se je naslednje leto ponovno zmanjšalo. V obdobju preiskave je bilo ponovno opaziti povečanje potrošnje Unije, in sicer za 6 %.
4.3 UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
4.3.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(275)
Komisija je preučila, ali naj se uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 8(3) osnovne uredbe.
(276)
Subvencijska stopnja, določena za uvoz iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama, je bila pod pragom de minimis iz člena 8(3)(a) osnovne uredbe.
(277)
Pogoji za kumulacijo zato niso izpolnjeni, analiza vzročne zveze pa je omejena na učinek uvoza iz Indije.
4.3.2 Obseg in tržni delež uvoza iz Indije
(278)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je določila na podlagi obsega uvoza iz Indije kot dela celotne potrošnje Unije (slednja se določi na podlagi celotne prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega uvoza rezanih poliestrskih vlaken v Unijo).
(279)
Uvoz iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Indije (v tonah)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indeks
100
115
123
119
Tržni delež
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indeks
100
111
123
112
Vir: Eurostat.
(280)
Na splošno je bil uvoz iz Indije precej stabilen, v obravnavanem obdobju pa je njegov tržni delež v Uniji znašal 6-7,5 %.
4.3.3 Cene uvoza iz Indije in nelojalno nižanje prodajnih cen
(281)
Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata in preverjenih podatkov sodelujočih izvoznikov. Nelojalno nižanje prodajnih cen je določila na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči izvozniki in sodelujoči proizvajalci Unije.
(282)
Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 4
Uvozne cene (v EUR/tono)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Indija
1 025
1 368
1 239
1 212
Indeks
100
134
121
118
Vir: Eurostat in preverjeni podatki sodelujočih izvoznikov.
(283)
Leta 2011, tj. leta, v katerem je prišlo do omenjene krize z bombažem, je bilo opaziti dvig cen rezanih poliestrskih vlaken. Cene v naslednjih letih so padale, vendar so ostale višje od cene iz leta 2010. V obdobju preiskave je bila cena rezanih poliestrskih vlaken za 18 % višja od cene leta 2010.
(284)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila s primerjavo tehtanih povprečnih uvoznih cen za iztovorjeno blago za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenih sodelujočih indijskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu ter tehtanih povprečnih prodajnih cen za isto vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven cene franko tovarna.
(285)
Primerjava cen je bila za transakcije izvedena za vsako vrsto izdelka posebej na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, ki so ga vzorčeni proizvajalci izvozniki Unije ustvarili v obdobju preiskave. Pokazal je tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 4,1-43,7 % za uvoz iz Indije na trg Unije.
4.4 GOSPODARSKE RAZMERE INDUSTRIJE UNIJE
4.4.1 Splošne opombe
(286)
V preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije je bila v skladu s členom 8(4) osnovne uredbe vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(287)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(288)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz pritožbe, dodatnih informacij, ki jih je pritožnik zagotovil med postopkom, in podatkov Eurostata. Ti podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi ustrezno preverjenih podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarske razmere industrije Unije.
(289)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost.
(290)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(291)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indeks
100
98
100
111
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indeks
100
92
95
95
Izkoriščenost zmogljivosti
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indeks
100
107
105
117
Vir: vložnik (CIRFS).
(292)
Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. To povečanje je bilo prisotno le v obdobju preiskave (ki zajema zadnjih 12 mesecev obravnavanega obdobja). V delu obravnavanega obdobja pred obdobjem preiskave (tj. v letih 2011 in 2012) se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal ali ostajal na enaki ravni.
(293)
Nasprotno pa se je proizvodna zmogljivost zmanjševala in se v obdobju preiskave zmanjšala za 5 %. Skupaj s povečanjem obsega proizvodnje, kot je bilo opisano v uvodni izjavi 292, se je izkoriščenost zmogljivosti povečala za 17 %. Treba pa je poudariti, da je bila izkoriščenost zmogljivosti leta 2010, ki se uporablja kot osnova za analizo gibanja, nizka za tako kapitalsko intenzivno industrijo, kot je industrija rezanih poliestrskih vlaken; v obdobju preiskave je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti 85,9-odstotna.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(294)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotni obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indeks
100
96
91
94
Tržni delež
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indeks
100
93
91
89
Vir: Eurostat, vložnik (CIRFS).
(295)
Obseg prodaje na trgu Unije se je v letih 2011 in 2012 zmanjšal, v obdobju preiskave pa rahlo povečal. Kljub temu je bilo glede na obseg prodaje leta 2010 skupno še vedno opaziti 6-odstotno zmanjšanje.
(296)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Najbolj se je zmanjšal leta 2011, vendar se je zmanjševanje nadaljevalo leta 2012 in v obdobju preiskave, zaradi česar se je tržni delež v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 11 %.
4.4.2.3 Rast
(297)
Prodaja proizvajalcev Unije se je kljub zmerni rasti potrošnje Unije v obravnavanem obdobju (6-odstotno povečanje) in povečanju obsega proizvodnje proizvajalcev Unije (11-odstotno povečanje) zmanjšala za 6 %.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(298)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
1 914
1 935
2 000
2 036
Indeks
100
101
105
106
Produktivnost (v tonah/zaposlenega)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indeks
100
97
95
104
Vir: vložnik (CIRFS).
(299)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma povečevalo in se je skupaj s povečanjem proizvodnje, kot je prikazano v uvodni izjavi 292, povečalo za 6 %.
(300)
Produktivnost se je leta 2011 in leta 2012 zmanjšala, saj se je v navedenih letih število zaposlenih povečalo, obseg proizvodnje pa je ostajal na enaki ravni. Skupno pa se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %.
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(301)
Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na skupnem trgu (v EUR/tono)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indeks
100
125
118
116
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indeks
100
115
112
106
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(302)
Največje povečanje prodajne cene v Uniji je bilo opaziti leta 2011, ko je bila povprečna prodajna cena rezanih poliestrskih vlaken za 25 % višja od cene iz leta 2010. Do tega je prišlo zaradi krize z bombažem leta 2011, ko se je povečalo povpraševanje po rezanih poliestrskih vlaknih kot nadomestku za bombaž, ki ga je primanjkovalo zaradi premajhnega pridelka leta 2010. Skupno so se prodajne cene v Uniji v obravnavanem obdobju zvišale za 16 %.
(303)
Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju prav tako zvišali, pri čemer so najvišjo stopnjo 15 % dosegli leta 2011, in sicer zaradi zvišanja cen goriva istega leta, kar je pomemben stroškovni dejavnik. Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju skupno povečali za 6 %.
4.4.3.2 Stroški dela
(304)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indeks
100
98
100
103
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(305)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se leta 2011 najprej znižali, v naslednjih letih pa so se nato rahlo zvišali. V obravnavanem obdobju je bilo opaziti 3-odstotno povečanje.
4.4.3.3 Zaloge
(306)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 10
Zaloge
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indeks
100
104
96
121
Končne zaloge kot delež proizvodnje
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indeks
100
107
97
120
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(307)
Končne zaloge so se povečevale, razen leta 2012, v obdobju preiskave pa so se skupno povečale za 21 %. To ustreza povečanju obsega proizvodnje (skupno povečanje za 11 %), obseg prodaje pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (skupno zmanjšanje za 6 %). Ta gibanja so se kot odstotek proizvodnje pokazala tudi pri končnih zalogah.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(308)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodkov od prodaje)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indeks
- 100
18
- 14
5
Denarni tok (v EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indeks
- 100
100
108
89
Naložbe (v EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indeks
100
146
86
79
Donosnost naložb
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indeks
- 100
22
- 18
6
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(309)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Stopnje dobičkonosnosti so v obravnavanem obdobju nihale. Na splošno se je dobičkonosnost izboljšala, tako da se je od ustvarjanja znatne izgube leta 2010 premaknila na prag dobička v obdobju preiskave.
(310)
Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je v obravnavanem obdobju razvijalo pozitivno.
(311)
Naložbe so se leta 2011 v primerjavi z naložbami leta 2010 povečale za 46 %, v naslednjih letih pa so se zmanjševale. V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale za 21 %.
(312)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju se je razvijala pozitivno.
(313)
Noben od vzorčenih proizvajalcev Unije ni izjavil, da je imel v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala.
4.4.4 Sklep o škodi
(314)
Uvoz iz Indije je bil stabilen (v obravnavanem obdobju je njegov tržni delež v Uniji znašal 6-7 %). Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo znatno (do 43,7 %).
(315)
Večina kazalnikov škode se je izboljšala. Dobičkonosnost proizvajalcev Unije se je povečala za skoraj 6 odstotnih točk, povprečna stopnja donosa pa je bila v obdobju preiskave z 0,3 % še vedno na ravni praga dobička. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je s 74 % povečala na 86 %. Do tega je prišlo zaradi povečanja obsega proizvodnje Unije in zmanjšanja zmogljivosti Unije. Povprečne prodajne cene so se leta 2011 povečale, kar je bila posledica hitrega povečanja cen bombaža in goriva. Na splošno so se povprečne prodajne cene Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 16 %. Donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala pozitivno. Zaposlovanje se je v obravnavanem obdobju prav tako povečalo. Kljub temu da je bil položaj še vedno ranljiv, je bilo opaziti znake okrevanja.
(316)
Naslednji kazalniki škode so se v obravnavanem obdobju razvijali negativno: tržni delež Unije proizvajalcev Unije se je ob 6-odstotnem zmanjšanju obsega prodaje Unije zmanjšal s 45,3 % na 40,2 %. Stopnja naložb se je, razen leta 2011, na splošno zmanjšala. Zmogljivost, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 293, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %.
(317)
Čeprav se je položaj industrije Unije v zadnjih letih očitno izboljšal, ga je še vedno mogoče opisati kot ranljiv. Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.
(318)
Pritožnik je v pripombah glede razkritja navedel, da je po njegovem mnenju stabilnost indijskega tržnega deleža na trgu Unije posledica znatnega subvencioniranja. Komisija je dejansko ugotovila obstoj subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi (glej uvodno izjavo 229), vendar vzročne zveze s škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bilo mogoče ugotoviti (glej uvodne izjave 319 - 323).
5. VZROČNA ZVEZA
(319)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz Indije, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in potrošnja.
5.1 UČINKI SUBVENCIONIRANEGA UVOZA
(320)
Ob upoštevanju ugotovitev glede subvencioniranja pod pragom de minimis za Kitajsko in Vietnam (glej uvodni izjavi 76 in 231) pogoji za kumulacijo niso izpolnjeni. Analiza vzročne zveze je zato omejena na učinek uvoza iz Indije.
(321)
V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije s 45,3 % zmanjšal na 40,2 %, tržni delež uvoza iz Indije pa je bil precej stabilen, med 6 in 7 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju povečala za 6 %. Tržni delež industrije Unije se zaradi te rasti ni povečal, česar pa verjetno ne bo mogoče pripisati tržnemu deležu Indije, ki se ni spreminjal.
(322)
Povprečne cene po podatkih Eurostata za rezana poliestrska vlakna iz Indije so bile nižje od povprečnih cen rezanih poliestrskih vlaken iz večine drugih držav, treba pa je opozoriti, da obstajajo precejšnje razlike glede kakovosti in vrst izdelka. V vsakem primeru so natančne primerjave za vsako vrsto izdelka posebej pokazale precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza iz Indije.
(323)
Kljub precejšnjemu nelojalnemu nižanju cen ni mogoče skleniti, da je škoda nastala zaradi uvoza iz Indije. Zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije (-5,1 odstotne točke) ni mogoče pripisati razvoju obsega uvoza iz Indije, saj se njegov delež skoraj ni spreminjal (v obravnavanem obdobju se je povečal le za 0,7 odstotne točke). Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju celo zvišale za 18 %. Cene uvoza iz Indije očitno niso vplivale na znižanje cen, saj se je finančni položaj industrije Unije kljub temu, da je bil v obdobju preiskave še vedno ranljiv, v obravnavanem obdobju precej izboljšal.
5.2 UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV
5.2.1 Uvoz iz tretjih držav
(324)
Obseg uvoza iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Uvoz iz tretjih držav
Država
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Republika Koreja
obseg (v tonah)
129 918
165 365
163 540
181 540
indeks
100
127
126
140
tržni delež
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
indeks
100
123
126
131
povprečna cena (v EUR/tono)
1 116
1 367
1 361
1 300
indeks
100
123
122
116
Tajvan
obseg (v tonah)
121 656
108 645
100 072
92 423
indeks
100
89
82
76
tržni delež
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
indeks
100
86
82
71
povprečna cena (v EUR/tono)
1 131
1 416
1 383
1 369
indeks
100
125
122
121
Kitajska
obseg (v tonah)
5 198
8 980
23 209
44 651
indeks
100
173
446
859
tržni delež
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
indeks
100
167
447
808
povprečna cena (v EUR/tono)
1 065
1 279
1 265
1 209
indeks
100
120
119
113
Turčija
obseg (v tonah)
32 921
29 969
34 303
36 908
indeks
100
91
104
112
tržni delež
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
indeks
100
88
104
105
povprečna cena (v EUR/tono)
1 133
1 466
1 383
1 382
indeks
100
129
122
122
Vietnam
obseg (v tonah)
24 884
25 487
26 410
29 717
indeks
100
102
106
119
tržni delež
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
indeks
100
99
106
112
povprečna cena (v EUR/tono)
978
1 182
1 175
1 096
indeks
100
121
120
112
Indonezija
obseg (v tonah)
25 902
30 285
24 032
24 699
indeks
100
117
93
95
tržni delež
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
indeks
100
113
93
90
povprečna cena
1 055
1 329
1 267
1 167
indeks
100
126
120
111
Tajska
obseg (v tonah)
17 548
23 510
17 103
18 952
indeks
100
134
97
108
tržni delež
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
indeks
100
129
98
102
povprečna cena (v EUR/tono)
1 140
1 449
1 310
1 298
indeks
100
127
115
114
Drugi uvoz
obseg (v tonah)
49 272
51 282
41 074
43 120
indeks
100
104
83
88
tržni delež
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
indeks
100
100
83
82
povprečna cena (v EUR/tono)
1 323
1 681
1 603
1 532
indeks
100
127
121
116
Vir: Eurostat.
(325)
Največji delež uvoza (181 540 ton, kar v obdobju preiskave predstavlja tržni delež v višini 20,4 %) je iz Republike Koreje; v obravnavanem obdobju se je njen tržni delež povečal za 4,9 odstotne točke. Tajvan je drugi največji izvoznik v Unijo. Uvoz iz Tajvana se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (-4,1 odstotne točke), vendar je imel Tajvan v obdobju preiskave še vedno 10,4-odstotni tržni delež. Četrti največji izvoznik s seznama (tretji največji je Indija) je Kitajska; njen tržni delež se je povečal za 4,4 odstotne točke na raven 5 %. Uvoz iz drugih držav je manjši od uvoza iz Indije, vendar se znatne količine rezanih poliestrskih vlaken uvažajo tudi iz Turčije, Vietnama, Indonezije in Tajske (vse štiri države imajo razmeroma stabilen delež). Skupno uvoz iz Turčije, Vietnama, Indonezije in Tajske predstavlja tržni delež v višini približno 12 % (12,4 % v obdobju preiskave).
(326)
Opozoriti je treba na povečan uvoz zlasti iz Republike Koreje. Uvoz iz Koreje je v obdobju preiskave znašal do trikrat več kot obseg uvoza iz Indije. V obravnavanem obdobju se je povečal za 40 %, tržni delež Koreje pa se je povečal za 4,9 odstotne točke, na 20,4 %. Precej se je povečal tudi uvoz s Kitajskega; njegov obseg se je povečal za več kot 700 %, njegov tržni delež pa za 4,4 odstotne točke. Uvoz s Kitajskega je torej tudi znatno nelojalno nižal cene industrije Unije.
(327)
Na podlagi navedenega se lahko sklene, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, če je ta nastala zaradi uvoza, posledica uvoza iz drugih držav in ne iz Indije.
(328)
Pritožnik je po razkritju navedel pripombo, da Komisija ni nadalje preiskala izvoznih cen Kitajske in Vietnama. Spomniti je treba, da so bile za Kitajsko in Vietnam ugotovljene subvencijske ravni de minimis. Komisija je zato ocenila izvozne cene obeh zadevnih držav v analizi vzročne zveze, ki jo je izvedla glede učinka drugih dejavnikov, in v tem postopku dejansko ni kumulativno ocenila uvoza vseh treh zadevnih držav, saj je bilo ugotovljeno, da so bile subvencije za Kitajsko in Vietnam opredeljene kot de minimis, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 275-277.
(329)
Pritožnik je predložil pripombe o povprečni ceni uvoza iz Koreje ter (manjšem) povečanju obsega njenega uvoza leta 2011 in leta 2012. Komisija ob upoštevanju splošnega povečanja obsega in tržnega deleža uvoza iz Koreje v obravnavanem obdobju in njegovih povprečnih cen, ki so nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije, meni, da je uvoz iz Koreje pomemben drugi dejavnik v analizi vzročne zveze.
(330)
Pritožnik je navedel tudi povprečne izvozne cene vseh treh držav, ki jih je ta postopek prvotno zadeval, ter Koreje in Tajvana za obdobje od januarja do julija 2014. To pa ni obravnavano obdobje, ki zajema obdobje od leta 2010 do konca obdobja preiskave. Pripomba je bila zato zavrnjena.
5.2.2 Izvoz industrije Unije
(331)
Obseg in povprečna vrednost izvoza industrije Unije sta se v zadevnem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 13
Izvoz proizvajalcev Unije
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v tonah)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indeks
100
103
132
116
Povprečna cena (v EUR/tono)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indeks
100
111
109
112
Vir:
Obseg: vložnik (CIRFS).
Vrednost: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(332)
Industrija Unije zunaj EU prodaja zlasti posebne izdelke, kar pojasni višje povprečne prodajne cene, ki jih je bilo opaziti na navedenih trgih.
(333)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 30 %, najbolj pa leta 2012. Povprečna prodajna cena se je zvišala leta 2011 in se do obdobja preiskave ni bistveno spreminjala.
(334)
Kljub uspešnemu izvozu vzorčenih proizvajalcev Unije je bil absolutni izvoženi obseg v primerjavi z obsegom prodaje v Uniji sorazmerno majhen. Njegov učinek torej ni bil tolikšen, da bi odtehtal težak položaj na domačem trgu Unije in škodo, ki jo je ta trg utrpel.
5.2.3 Potrošnja
(335)
Trg Unije za rezana poliestrska vlakna je leta 2010 znašal 838 397 ton, v obdobju preiskave pa je dosegel 890 992 ton. To kaže na 6-odstotno rast trga v obravnavanem obdobju. Povpraševanje se torej ni zmanjšalo in zato ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.4 Gospodarska kriza
(336)
Združenje uporabnikov, gospodarska zbornica ene izmed zadevnih držav in vladni organ so navedli pripombo, da je škodo povzročila gospodarska kriza. Ta trditev ne drži, saj se je trg Unije za rezana poliestrska vlakna povečal za 6 %, za 16 % pa se je zvišala tudi povprečna prodajna cena v Uniji.
(337)
Gospodarska zbornica je trdila tudi, da je zaradi gospodarske krize povpraševanje po posebnih vrstah rezanih poliestrskih vlaken upadlo, povpraševanje po navadnih vrstah rezanih poliestrskih vlaknih pa se je povečalo. Spomniti je treba, da imajo posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken enake fizikalne in kemične lastnosti, pa tudi njihova končna uporaba je enaka. Priznava se, da niso vse vrste izdelkov medsebojno zamenljive, vendar je bilo v prejšnjih preiskavah in v sedanji preiskavi ugotovljeno, da so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Ta trditev se zato zavrne.
5.2.5 Velika izkoriščenost zmogljivosti
(338)
En vladni organ je navedel, da škode v smislu izgube tržnega deleža zaradi visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije ni mogel povzročiti subvencionirani uvoz. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju dejansko povečala, vendar se ni nikdar približala zgornji meji razpoložljive zmogljivosti. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila najvišja v obdobju preiskave, ko je znašala 85,9 %. Prostora za nadaljnje povečanje proizvodnje je torej dovolj. Ker pa se obseg prodaje proizvajalcev Unije v Uniji ni povečeval tako kot potrošnja, se za izgubo tržnega deleža še vedno šteje, da je eden od kazalnikov za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3 SKLEP O VZROČNI ZVEZI
(339)
Komisija na podlagi navedenega meni, da ni mogoče ugotoviti vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz Indije. Ta sklep temelji zlasti na relativno majhnem tržnem deležu uvoza iz Indije, ki se ni bistveno povečal (s 6,1 % na 6,8 %) v primerjavi s precej večjim tržnim deležem industrije Unije, ki se je precej zmanjšal (s 45,3 % na 40,2 %). Uvoz iz nekaterih drugih držav (Koreja, Tajvan, Kitajska) je bil obsežnejši in/ali se je hitreje večal, zato je treba škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, če je ta nastala zaradi uvoza, pripisati uvozu iz navedenih držav in ne uvozu iz Indije (glej uvodne izjave 325-327).
(340)
Vzročne zveze v smislu člena 8(5) in (6) osnovne uredbe med subvencioniranim uvozom iz Indije in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, zato ni bilo mogoče ugotoviti.
6. SKLEP
(341)
Postopek bi bilo treba zato zaključiti, saj je bilo ugotovljeno, da je subvencioniranje v primeru Ljudske republike Kitajske in Vietnama opredeljeno kot de minimis, vzročna zveza med škodo in subvencioniranjem, kar zadeva uvoz s poreklom iz Indije, pa ne obstaja.
(342)
Odbor, ustanovljen s členom 25(1) osnovne uredbe, ni podal mnenja -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom rezanih vlaken iz poliestra, nemikanih, nečesanih in ne drugače pripravljenih za predenje, ki so trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama, se zaključi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 16. decembra 2014