РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 56/2013
z dne 16. januarja 2013
o spremembi prilog I in IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti prvega odstavka člena 23 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje na trg živih živali in proizvodov živalskega izvora ter v nekaterih posebnih primerih za njihov izvoz.
(2)
Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 999/2001 določa, da je krmljenje prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz živali, prepovedano. V členu 7(2) navedene uredbe je prepoved razširjena tudi na živali, ki niso prežvekovalci, prepoved krmljenja navedenih živali s proizvodi živalskega izvora pa je omejena v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi.
(3)
V skladu s Prilogo IV Uredbe (ES) št. 999/2001 se prepoved iz člena 7(1) razširi na krmljenje rejnih neprežvekovalcev, razen krmljenja mesojedih živali, ki se gojijo za kožuh, med drugim s predelanimi živalskimi beljakovinami. Priloga IV z odstopanjem in pod posebnimi pogoji dovoljuje krmljenje rejnih neprežvekovalcev z določenimi predelanimi živalskimi beljakovinami.
(4)
Člen 11 Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (2) prepoveduje krmljenje kopenskih živali določene vrste, ki niso kožuharji, s predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz teles ali delov teles živali iste živalske vrste. Navedeni člen prepoveduje tudi hranjenje gojenih rib s predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz teles ali delov teles gojenih rib iste vrste.
(5)
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu - Drugi časovni načrt za TSE - Strateški dokument o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah za obdobje 2010-2015 (3) je bilo sprejeto 16. julija 2010. V njem so opredeljena področja prihodnjih možnih sprememb zakonodaje Unije na področju TSE. Poudarja tudi, da bi moral kateri koli pregled pravil v zvezi s TSE temeljiti predvsem na znanstvenih mnenjih in tehničnih vprašanjih v zvezi z nadzorom in izvrševanjem novih ukrepov.
(6)
Navedeno sporočilo med drugim obravnava revizijo veljavnih pravil o prepovedi krmljenja iz zakonodaje Unije. Sporočilo na podlagi znanstvenih mnenj Odbora za biološke nevarnosti (BIOHAZ) Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 24. januarja 2007 (4) in 17. novembra 2007 (5) potrjuje, da pri rejnih neprežvekovalcih v naravnih pogojih niso bile dokazane pojavitve TSE, tveganje prenosa goveje spongiformne encefalopatije (BSE) z neprežvekovalca na neprežvekovalca pa je zanemarljivo, če se prepreči recikliranje znotraj iste vrste. Sporočilo zato ugotavlja, da se lahko prouči preklic prepovedi uporabe predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev, v krmi za neprežvekovalce, ne da bi preklicali obstoječo prepoved recikliranja znotraj iste vrste in le, če so na voljo potrjeni analitski postopki za ugotavljanje, iz katerih živalskih vrst so pridobljene predelane živalske beljakovine, ter ob izvajanju pravilnega usmerjanja predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz različnih živalskih vrst.
(7)
Svet je 29. novembra 2010 sprejel sklepe na podlagi navedenega sporočila (6). V navedenih sklepih priznava temeljni pomen prepovedi uporabe predelanih živalskih beljakovin v krmi za rejne živali za preprečevanje kroženja BSE v krmni verigi, zato ima ta prepoved ključno vlogo pri zmanjševanju pojavnosti navedene bolezni v populaciji goveda. Poleg tega Svet v navedenih sklepih meni, da bi morali biti za kakršno koli morebitno ponovno uporabo predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev, za krmljenje drugih vrst neprežvekovalcev nujno potrebni učinkoviti in potrjeni testi za razlikovanje med predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz drugih vrst, ter temeljita analiza tveganja, povezanega z omilitvijo predpisov na področju zdravja živali in javnega zdravja.
(8)
Odbor BIOHAZ agencije EFSA je 9. decembra 2010 sprejel znanstveno mnenje o reviziji kvantitativne ocene tveganja o tveganju za BSE, ki ga predstavljajo predelane živalske beljakovine (7). Ugotovljeno je bilo, da „bi na podlagi podatkov o nadzoru BSE iz leta 2009 v Uniji, ob predpostavki 0,1-odstotne kontaminacije (meja zaznavnosti predelanih živalskih beljakovin v krmi) predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev, in v skladu z modelom kvantitativne ocene tveganja za predelane živalske beljakovine agencije EFSA ocenjena povprečna skupna kužnost, ki bi se lahko pojavila v krmi za govedo, na leto v Uniji ustrezala 0,2 peroralnega odmerka, ki povzroči smrtno okužbo pri 50 % goveda.“ Ocenjuje, da „bi to pomenilo, da se z več kot 95-odstotnim intervalom zaupanja pričakuje manj kot ena dodatna žival, okužena z BSE, v populaciji goveda Unije na leto.“
(9)
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (8) poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog, ki dovoljuje uporabo predelanih živalskih beljakovin iz klavničnih odpadkov za proizvodnjo krme za monogastrične živali (prašiče in perutnino), pod pogojem, da sestavine izhajajo iz mesa, ki je bilo odobreno za prehrano ljudi, in da se v celoti izvaja in nadzira prepoved recikliranja znotraj iste živalske vrste in prisilnega kanibalizma.
(10)
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2011 o zakonodaji EU o transmisivnih spongiformnih encefalopatijah (TSE) in o s tem povezanem nadzoru krme in živil - izvajanje in obeti (9) podpira, zlasti zaradi trenutnega pomanjkanja beljakovin v Uniji, namen Komisije, da prekliče določbe o prepovedi krmljenja iz zakonodaje Unije, ki prepovedujejo krmljenje neprežvekovalcev s predelanimi živalskimi beljakovinami, pod pogojem, da to velja samo za nerastlinojedce in pod določenimi pogoji.
(11)
Navedena resolucija poziva, da so proizvodne in sterilizacijske metode, ki se uporabljajo za predelane živalske beljakovine, v skladu z najstrožjimi varnostnimi standardi in s pravili iz Uredbe (ES) št. 1069/2009, ter da se uporablja najnovejša in najvarnejša razpoložljiva tehnologija. Poziva, da sedanje prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste ostanejo v veljavi, da so proizvodne poti predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz različnih vrst, popolnoma ločene in da ločevanje teh proizvodnih poti nadzirajo pristojni organi v državah članicah, pregleduje pa jih Komisija. Poleg tega ta resolucija poziva, da se pred ukinitvijo prepovedi krmljenja zagotovi zanesljiva metoda za posamezne živalske vrste, s katero je mogoče ugotoviti, iz katere živalske vrste izvirajo beljakovine v živalski krmi, ki vsebuje predelane živalske beljakovine, tako da je recikliranje znotraj iste vrste in prisotnost predelanih živalskih beljakovin mogoče izključiti, da se proizvodnja predelanih živalskih beljakovin iz snovi kategorije 1 ali kategorije 2 prepove ter da se za proizvodnjo predelanih živalskih beljakovin uporabljajo le snovi kategorije 3, ki so primerne za prehrano ljudi. Navedena resolucija zavrača uporabo predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz neprežvekovalcev ali prežvekovalcev, v krmi za prežvekovalce.
(12)
Referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi je 9. marca 2012 potrdil novo diagnostično metodo na podlagi DNA, ki v krmi omogoča odkrivanje zelo majhnih količin snovi, pridobljenih iz prežvekovalcev (10). Navedena metoda se lahko uporablja za redni nadzor predelanih živalskih beljakovin in krmnih mešanic, ki vsebujejo predelane živalske beljakovine, da se zagotovi odsotnost beljakovin, pridobljenih iz prežvekovalcev.
(13)
Trenutno ni na voljo nobena potrjena diagnostična metoda, ki bi omogočala odkrivanje snovi prašičev ali perutnine v krmi. Zato nadzor pravilnega izvajanja prepovedi recikliranja znotraj iste vrste ne bi bil mogoč, če bi bila ponovno dovoljena uporaba predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz prašičev, v krmi za perutnino, in uporaba predelanih živalskih beljakovin, pridobljenih iz perutnine, v krmi za prašiče.
(14)
Proizvodnja iz ribogojstva ni zaskrbljujoča glede ravnanja skladno s prepovedjo recikliranja znotraj iste vrste, ker so se veljavne zahteve usmerjanja za uporabo ribje moke v krmi za živali iz ribogojstva že izkazale za učinkovite.
(15)
Treba bi bilo ponovno dovoliti krmljenje živali iz ribogojstva s predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz neprežvekovalcev, in krmo, ki vsebuje navedene predelane živalske beljakovine, razen ribje moke in krmne mešanice, ki vsebuje ribjo moko, ki sta že dovoljeni za krmljenje neprežvekovalcev. Med zbiranjem, prevozom in predelavo teh proizvodov bi morale veljati stroge zahteve, da se prepreči vsako tveganje navzkrižne kontaminacije z beljakovinami prežvekovalcev. Poleg tega je treba izvajati redno vzorčenje in analizo predelanih živalskih beljakovin ter krmnih mešanic, ki vsebujejo te predelane živalske beljakovine, da se zagotovi odsotnost navzkrižne kontaminacije z beljakovinami prežvekovalcev.
(16)
Prepoved krmljenja živali iz ribogojstva s predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz neprežvekovalcev, kakor jo predpisuje Priloga IV k Uredbi (ES) št. 999/2001, bi bilo zato treba črtati. Zaradi jasnosti zakonodaje Unije je ustrezno, da se cela Priloga IV nadomesti s Prilogo IV iz Priloge k tej uredbi.
(17)
Točka 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 999/2001 se nanaša na opredelitve krme in živalskih stranskih proizvodov, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, iz pravnih aktov Unije, ki so bili medtem razveljavljeni. Ta sklicevanja bi bilo treba zaradi jasnosti zakonodaje Unije nadomestiti s sklicevanji na ustrezne opredelitve iz veljavnih pravnih aktov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba spremeniti v skladu s Prilogo k tej uredbi.
(18)
Države članice in gospodarski subjekti v sektorju krme potrebujejo dovolj časa, da svoje nadzorne postopke prilagodijo novim zahtevam, ki jih uvaja ta uredba, zato se ta uredba ne bi smela uporabljala takoj po začetku veljavnosti uredbe.
(19)
Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(20)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Prilogi I in IV k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. junija 2013.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. januarja 2013