РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 101/2013
z dne 4. februarja 2013
o uporabi mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije s trupov goveda
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 z dne 29. aprila 2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) določa splošna pravila o higieni živil za nosilce živilske dejavnosti, pri čemer upošteva načelo v zvezi s splošnim izvajanjem postopkov, ki temeljijo na analizi tveganj in načelih kritične kontrolne točke (HACCP).
(2)
Uredba (ES) št. 853/2004 nosilcem živilske dejavnosti nalaga posebna higienska pravila za živila živalskega izvora. Določa, da nosilci živilske dejavnosti za odstranjevanje površinske kontaminacije z živil živalskega izvora ne smejo uporabljati nobene druge snovi razen pitne vode, razen če je bila uporaba take snovi odobrena v skladu z navedeno uredbo.
(3)
Poleg tega Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (3) določa mikrobiološka merila za nekatere mikroorganizme in izvedbena pravila, ki jih morajo upoštevati nosilci živilske dejavnosti pri izvajanju splošnih in posebnih higienskih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 852/2004. Nosilce živilske dejavnosti obvezuje, da zagotavljajo izpolnjevanje navedenih mikrobioloških meril.
(4)
Komisija je 14. decembra 2010 prejela vlogo za odobritev uporabe mlečne kisline za zmanjšanje površinske kontaminacije s trupov in mesa goveda.
(5)
Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 26. julija 2011 sprejela znanstveno mnenje o oceni varnosti in učinkovitosti mlečne kisline za odstranitev mikrobne površinske kontaminacije s trupov, kosov in obrezkov goveda (4).
(6)
EFSA je v mnenju navedla, da obdelava z mlečno kislino za dekontaminacijo ne ogroža varnosti, pod pogojem da je uporabljena snov v skladu s specifikacijami Unije o aditivih za živila. Poleg tega EFSA ugotavlja, da obdelava z mlečno kislino zagotavlja znatno zmanjšanje mikrobiološke kontaminacije v primerjavi z neobdelavo ali obdelavo s pitno vodo ter da je malo verjetno, da bi take obdelave prispevale k razvoju protimikrobne odpornosti.
(7)
EFSA priporoča, da nosilci živilske dejavnosti validirajo protimikrobno učinkovitost takih obdelav pod svojimi posebnimi pogoji predelave in preverjajo koncentracijo mlečne kisline, njeno temperaturo ob uporabi in druge dejavnike, ki vplivajo na njeno učinkovitost kot sredstvo za dekontaminacijo. EFSA je v mnenju navedla tudi, da ni negativnih posledic uporabe mlečne kisline za okolje.
(8)
Po mnenju EFSA preostala količina mlečne kisline, ki se med obdelavo absorbira v goveje meso, ne bo presegala 190 mg/kg. Šteje se, da je taka količina preostanek v primerjavi z aktivno količino, potrebno za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije. Prav tako nima nobenega tehnološkega učinka za končni proizvod. Poleg tega je preostala količina mlečne kisline, ki se je uporabila za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije, zanemarljiva v primerjavi s količino mlečne kisline, ki je naravno prisotna v govedu, in ne ogroža varnosti. Za nekatere pripravke iz mesa je dovoljeno, da se soli mlečne kisline uporabijo kot aditivi za živila za namene konzerviranja. Pri tem se običajno uporablja koncentracija 20 000 mg/kg. Zato se uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije izrazito razlikuje od uporabe mlečne kisline kot aditiva za živila.
(9)
Po mnenju EFSA in ob upoštevanju, da mlečna kislina lahko znatno zmanjša morebitno mikrobiološko kontaminacijo, je primerno, da se sprejme uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske kontaminacije. Kljub temu bi morali za tako uporabo veljati nekateri pogoji. Uporaba mlečne kisline bi morala biti omejena na četrtine, polovice ali cele trupe v klavnicah in bi morala biti vključena v dobre higienske prakse in sisteme na podlagi HACCP.
(10)
Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), določa specifikacije za aditive za živila zlasti v zvezi s poreklom, merili čistosti in katerimi koli drugimi potrebnimi informacijami.
(11)
V skladu z mnenjem EFSA bi morala mlečna kislina, ki se uporablja za zmanjšanje površinske kontaminacije trupel goveda, izpolnjevati specifikacije za mlečno kislino iz zakonodaje Unije. Kadar se mlečna kislina uporablja za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije v skladu s to uredbo, se šteje, da je taka mlečna kislina v skladu s specifikacijam iz Uredbe (EU) št. 231/2012.
(12)
Uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije četrtin, polovic in celih trupov goveda ne sme vplivati na obveznost nosilcev živilske dejavnosti, da izpolnjujejo zahteve iz zakonodaje Unije o higieni živil, kakor so določene v uredbah (ES) št. 852/2004, (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 2073/2005, in se nikakor ne bi smela šteti kot nadomestilo za dobre higienske klavniške prakse, operativne postopke ali kot alternativa za izpolnjevanje zahtev iz navedenih uredb.
(13)
Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. Zato je Komisija predložila Svetu predlog v zvezi s tem ukrepom in ga hkrati poslala tudi Evropskemu parlamentu.
(14)
Ker Svet ni ukrepal, Evropski parlament pa ukrepu ni nasprotoval v veljavnem roku, bi morala Komisija ukrep sprejeti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Nosilci živilske dejavnosti lahko uporabljajo mlečno kislino za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije s četrtin, polovic in celih trupov goveda v klavnicah v skladu s pogoji iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. februarja 2013