РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/110
z dne 26. januarja 2015
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4) ter člena 11(2) in (5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prejšnja preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1256/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Tajske in Ukrajine („dokončni protidampinški ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 10,1 % do 90,6 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(2)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. septembra 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Zaščitni odbor industrije varjenih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje varjenih cevi v Uniji, v tem primeru več kot 25 %.
(3)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 19. decembra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih postopek zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine („zadevne države“), nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(7)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.
4.2.1 Vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki
(8)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, Rusije in Ukrajine je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(9)
Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika za izbor vzorca od nobenega proizvajalca izvoznika iz LRK. Prejela je izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca od enega proizvajalca izvoznika iz Ukrajine. Prejela je tri izpolnjene vprašalnike za izbor vzorca od proizvajalcev izvoznikov iz Rusije. Zato je Komisija menila, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni potrebno.
4.2.2 Vzorčenje v zvezi z uvozniki in proizvajalci Unije
(10)
Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Glede na to, da Komisija ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike.
(11)
Ker je v postopek vključenih veliko proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku navedeno, da je Komisija za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, temeljil pa je na obsegu prodaje in proizvodnje ter geografski lokaciji proizvajalcev v Uniji. Vzorec je ustrezal največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje in prodaje, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, tj. 52 % celotne proizvodnje in prodaje nepovezanim strankam v EU s strani industrije Unije. Poleg tega je bil vzorec reprezentativen z vidika geografske lokacije družb, saj je zajemal štiri različne države članice. Na dan objave obvestila o začetku so potekala posvetovanja v zvezi s predlaganim vzorcem s proizvajalci iz EU. Predlagani vzorec je bil potrjen, saj se ni javil noben dodaten proizvajalec, poleg tega pa tudi ni bilo pripomb v zvezi z vzorcem.
(12)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je zato poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Unije, vključenim v vzorec. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Arcelor Mittal Karvina, Češka,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poljska,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Združeno kraljestvo;
(b)
proizvajalec izvoznik iz Belorusije:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belorusija;
(c)
trgovec, povezan s proizvajalcem izvoznikom iz Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švica;
(d)
proizvajalec iz Rusije:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija;
(e)
proizvajalec iz primerljive države:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(13)
Zadevni izdelek so varjene cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine.
(14)
Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.
2. Podobni izdelek
(15)
Ugotovljeno je bilo, da imajo varjene cevi, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter varjene cevi, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah in primerljivi državi, v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične značilnosti ter enake osnovne uporabe kot varjene cevi, proizvedene v zadevnih državah in prodane za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(16)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz štirih zadevnih držav zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
(17)
Vse štiri države, ki so v preiskavi, so v OPP izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato nadaljevanje dampinga v nobeni od štirih držav, ki so v preiskavi, ni verjetno. Ocena je bila omejena na verjetnost ponovitve dampinga ob uporabi izvoznih cen za druge tretje države. Kot v prejšnji preiskavi se izvoz v Belorusijo v ta namen ni upošteval.
DRŽAVE BREZ TRŽNEGA GOSPODARSTVA
1. Primerljiva država
(18)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe Belorusija in LRK ne štejeta za državi s tržnim gospodarstvom. V prejšnji preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA v tem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabijo kot primerljiva država, kot je predlagal vložnik.
(19)
Komisija je prejela pripombe družbe Mogilev in beloruskih oblasti. Zainteresirane strani iz LRK niso poslale pripomb.
(20)
Zainteresirane strani iz Belorusije so trdile, da ZDA niso ustrezna izbira zaradi domnevnih povezav med edinim sodelujočim ameriškim proizvajalcem in industrijo Unije.
(21)
Zainteresirane strani iz Belorusije so predlagale, naj se kot primerljiva država uporabi Rusija, saj naj bi bila ruska jeklarska industrija podobna beloruski zaradi njunih skupnih vezi z državami nekdanje Sovjetske zveze.
(22)
Vendar pa je preiskava pokazala, da se pri stroških proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca v Rusiji (glej uvodno izjavo 69) ni ustrezno upoštevala vrednost zemeljskega plina. Poleg tega sodelovanje tega proizvajalca v Rusiji ne zadostuje (glej uvodno izjavo 61). Zato se Rusija ni štela kot primerna primerljiva država.
(23)
Komisija je tudi navedla druge tretje države, ki izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Komisija je vzpostavila stik s proizvajalci v 14 državah proizvajalkah jekla. To je vključevalo na primer Bosno in Hercegovino, Brazilijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo in Tajvan.
(24)
Na koncu ni sodeloval noben proizvajalec iz ZDA. Vendar pa je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike od proizvajalcev iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Južne Afrike. Zaradi znatnega obsega domače prodaje proizvajalca iz Južne Afrike je Komisija menila, da je Južna Afrika najprimernejša izbira.
BELORUSIJA
1. Uvodna opomba
(25)
Največji znani proizvajalec iz Belorusije, družba OJSC Mogilev Metallurgical Works („družba Mogilev“) je sodeloval v preiskavi. Vendar družba Mogilev v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 27.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(26)
Normalna vrednost za Belorusijo je bila določena za vsako vrsto podobnega izdelka na podlagi domačih prodajnih cen za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“). Če ni bilo prodaje posamezne vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu Južne Afrike, je Komisija konstruirala normalno vrednost, tako da je proizvodnim stroškom podobnega izdelka prištela prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(27)
V OPP družba Mogilev zadevnega izdelka ni izvažala v Unijo. Verjetna izvozna cena je bila tako določena na podlagi prodajnih cen v druge tretje države.
2.3 Primerjava
(28)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(29)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, rabatih, popustih in obsegu trgovine.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(30)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe določena na 28,4 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(31)
Proizvodne linije družbe Mogilev so se uporabljale tako za proizvodnjo varjenih cevi kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s cevnim prerezom (proizvodnjo obeh proizvodov ločuje le manjša proizvodna faza). Družba Mogilev je proizvedla precejšnjo količino drugih izdelkov s cevnim prerezom in jih med drugim izvozila tudi v Unijo, saj za ta izdelek ni nobenih veljavnih protidampinških dajatev. Poleg tega je družba Mogilev proizvajala varjene cevi s premerom več kot 168,3 mm („velike cevi“), za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji.
(32)
Na podlagi trenutnega nabora izdelkov so bile neizkoriščene zmogljivosti družbe Mogilev ocenjene na približno 20 000 ton, kar je približno 5 % potrošnje Unije.
(33)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja tveganje, da bo družba Mogilev prodala znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
(34)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da je njena dejanska neizkoriščena zmogljivost precej manjša zaradi ozkega grla pri hidravličnem preskusu. Vendar je hidravlični preskus le manjši del celotnega proizvodnega procesa zadevnega izdelka, zato je tako ozko grlo relativno enostavno odstraniti. Tako ni mogoče sprejeti argumenta, da se neizkoriščena zmogljivost obrata določi na podlagi ozkega grla pri opremi za hidravlični preskus.
3.2 Premik proizvodnje drugih izdelkov, ki se proizvajajo v istih obratih
(35)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, je za družbo Mogilev trenutno bolj donosna proizvodnja drugih izdelkov s cevnim prerezom, saj zanje ne veljajo protidampinške dajatve, medtem ko za varjene cevi veljajo protidampinške dajatve v Uniji. Dejansko je bila proizvodnja v OPP močno osredotočena na izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji, ki so predstavljali veliko večino proizvedenih izdelkov. V odsotnosti ukrepov za varjene cevi se lahko pričakuje, da bo družba Mogilev proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in namesto izdelkov, za katere trenutno ni ukrepov, proizvedla več varjenih cevi.
(36)
Zato obstaja veliko tveganje, da bo družba Mogilev vsaj delno preusmerila proizvodnjo z izdelkov, za katere trenutno ne veljajo protidampinške dajatve, na varjene cevi za trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili.
(37)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da svojega nabora izdelkov ne bo z drugih izdelkov s cevnim prerezom takoj preusmerila na varjene cevi, saj že vrsto let prodaja druge izdelke s cevnim prerezom v veliko večjem obsegu kot varjene cevi, zato ni razloga za spremembo.
(38)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je EU za družbo Mogilev največji trg za druge izdelke s cevnim prerezom in da družba Mogilev trenutno ne prodaja varjenih cevi na trgu Unije. Družba Mogilev ni predložila nobenih dokazov, da bi se deleža prodaje obeh vrst izdelkov v EU spremenila, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Zato se ohrani ugotovitev, da bo družba Mogilev v primeru razveljavitve ukrepov verjetno proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in proizvodnjo za trg Unije vsaj deloma preusmerila z drugih izdelkov s cevnim prerezom na varjene cevi.
3.3 Privlačnost trga Unije
(39)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, Belorusija v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato bi morala verjetnost tveganja za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi se ukrepi razveljavili, temeljiti na naslednjem:
-
prevladujočih prodajnih cenah za druge izvozne trge,
-
prevladujočih cenah na trgu Unije, tako za industrijo Unije kot tudi za druge uvozne vire; in
-
prodajnem ravnanju družbe Mogilev za izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve.
(40)
Pri primerjavi povprečnih prodajnih cen družbe Mogilev v druge države s tistimi na trgu Unije je opazna znatna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. Cene družbe Mogilev so tudi nižje od cen drugih izvoznic na trg Unije, na primer Indije in Turčije.
(41)
Verjetna privlačnost trga Unije je še večja zaradi dejstva, da družba Mogilev že ima prodajne poti, ki se trenutno uporabljajo za prodajo drugih izdelkov, vendar bi se lahko ob razveljavitvi ukrepov uporabljale tudi za prodajo zadevnega izdelka.
(42)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja večje tveganje za preusmeritev izvoza na trg Unije po dampinških cenah, saj je trg Unije veliko bolj zanimiv z vidika cen.
(43)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da se znatno povečanje njene prodaje varjenih cevi na domačem in na ruskem trgu v celotnem obravnavanem obdobju ni pravilno upoštevalo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo povečanje obsega prodaje na teh trgih med preiskavo potrjeno. Družba Mogilev je v svojih komentarjih po razkritju nadalje potrdila, da se varjene cevi prodajajo po ceni, ki je nižja od prevladujočih tržnih cen na trgu EU. Zato dejstvo, da se je obseg prodaje teh izdelkov na domačem in na ruskem trgu sčasoma povečal, ne zmanjšuje ali odpravlja tveganja za preusmeritev na trg Unije zaradi ugodnejših cen. Zahtevek družbe Mogilev se zato zavrne.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(44)
Glede na razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Belorusiji, tveganje za preusmeritev proizvodnje z drugih izdelkov na zadevni izdelek in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.
LRK
1. Uvodne ugotovitve
(45)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, Komisija ni prejela nobenega odgovora iz LRK. Ker proizvajalci izvozniki iz LRK niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kitajski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.
(46)
Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in podatki o kitajskem izvozu) in Metal Bulletin.
(47)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zdelo se je primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(48)
Normalna vrednost za LRK je bila določena na podlagi povprečne domače prodajne cene za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“).
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(49)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so morale izvozne cene v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih.
(50)
Komisija je najprej proučila statistične podatke Eurostata. Vendar so bile količine izdelka, uvoženega iz LRK, zelo majhne, tako da njihove cene niso štele za reprezentativne. Zato je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o kitajskem izvozu v tretje države.
2.3 Primerjava
(51)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(52)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, nevračljivem DDV, izvoznih stroških, rabatih in popustih.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(53)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 39,3 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(54)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so bili uporabljeni naslednji viri:
-
informacije, ki jih je predložil vložnik,
-
razpoložljive publikacije (na primer Metal Bulletin),
-
informacije, pridobljene v prejšnji preiskavi.
(55)
Kitajska industrija varjenih cevi je znana kot daleč največja na svetu. Metal Bulletin je za varjene cevi za leto 2012 poročal o letni proizvodnji približno 35 milijonov ton. Vložnik je ocenil, da proizvodna zmogljivost za varjene cevi v LRK močno presega 45 milijonov ton na leto. To pomeni, da skupna neizkoriščena zmogljivost presega 10 milijonov ton, kar je 25-krat več kot celotna očitna potrošnja varjenih cevi v EU.
(56)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
3.2 Privlačnost trga Unije
(57)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, temeljijo ugotovitve na razpoložljivih dejstvih. V ta namen tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni, temelji na javno dostopnih virih.
(58)
Javno dostopni viri, na primer Metal Bulletin, so poročali o ravni kitajskih cen, ki je veliko nižja od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in povprečnih uvoznih cen v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. To nedvomno kaže na privlačnost trga Unije in zmožnost Kitajske, da konkurira s ceno, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
(59)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da zaradi navedene znatne razlike v cenah obstaja večje tveganje za preusmeritev trgovine iz tretjih držav z nižjimi cenami na donosnejši trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(60)
Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za precejšnje povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.
DRŽAVE S TRŽNIM GOSPODARSTVOM
RUSIJA
1. Uvodne ugotovitve
(61)
Dva ruska proizvajalca izvoznika, ki predstavljata približno 75 % ruske proizvodnje in sta predložila izpolnjen vprašalnik glede vzorčenja, sta Komisijo pozneje obvestila, da ne bosta izpolnila vprašalnika za proizvajalce izvoznike. Z izpolnjenim vprašalnikom in sprejetjem preveritvenega obiska je v preiskavi sodeloval samo en majhen proizvajalec, ki ne izvaža v Unijo, zanemarljiv pa je tudi njegov izvoz v druge države. Ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Nesodelujoča proizvajalca izvoznika iz Rusije in ruski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.
(62)
Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so Eurostatovi statistični podatki o uvozu, statistični podatki o ruskem izvozu in Metal Bulletin.
(63)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zato se je zdelo primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(64)
Komisija je ugotovila, da Eurostatovi statistični podatki poročajo o uvozu zadevnega izdelka iz Rusije. Vendar pa so bile količine zelo majhne, zato cene tega uvoza niso štele za reprezentativne. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 73.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(65)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je morala Komisija za določitev normalne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva, ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali. V ta namen je uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči ruski proizvajalec.
(66)
Normalna vrednost je bila določena v skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe. Najprej je bilo ocenjeno, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka v OPP reprezentativen v primerjavi z ruskim izvozom v tretje države. Domača prodaja je štela za reprezentativno, če je obseg prodaje podobnega izdelka predstavljal 5 % ali več ruskega izvoza v tretje države.
(67)
Nato je bilo proučeno, ali se je podobni izdelek prodajal v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto izdelka.
(68)
Za izvedbo preskusa običajnega poteka trgovine so se upoštevali povprečni stroški proizvodnje. V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene, ki jih je plačeval edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina.
(69)
Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno 30 % izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih izvoznih trgih ruskega zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalca izvoznika ni ustrezno odražala stroškov za plin v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega domačega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus je glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin, njegove cene pa ustrezno odražajo stroške. Zato se lahko v smislu člena 2(5) osnovne uredbe šteje za reprezentativen trg.
(70)
Zato je Komisija v preskusu običajnega poteka trgovine uporabila povprečne stroške proizvodnje po prilagoditvi glede na stroške plina.
(71)
Normalna vrednost je bila tako določena kot povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP, saj je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(72)
Ker proizvajalci izvozniki iz Rusije niso sodelovali, je morala Komisija za določitev izvozne cene uporabiti razpoložljiva dejstva. Informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči ruski proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti, saj ta proizvajalec zadevnega izdelka ni izvažal v EU, v druge tretje države pa je izvažal le zanemarljive količine.
(73)
Iz tega razloga in glede na to, da je bil izvoz iz Rusije v Unijo zanemarljiv, je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o ruskem izvozu, in sicer izvozu v druge tretje države. Izvoz v druge tretje države je potekal v znatnih količinah.
(74)
Ker edini sodelujoči ruski proizvajalec proizvaja izključno tako imenovane „črne cevi“ (negalvanizirane cevi), je bila izvozna cena določena le na podlagi podatkov o črnih ceveh. V skladu s statističnimi podatki o ruskem izvozu se tudi velika večina ruskega izvoza nanaša na črne cevi.
(75)
Po razkritju je edini sodelujoči ruski proizvajalec trdil, da bi se morale uporabiti njegove izvozne cene, ker predstavljajo več kot 10 % njegove skupne prodaje. Vendar pa ta prodaja ne predstavlja niti 2 % celotnega izvoza, o katerem poroča ruska izvozna statistika. Na podlagi tega se ohrani ugotovitev, da izvoznih cen tega proizvajalca ni mogoče uporabiti zaradi zanemarljivega obsega izvoza.
2.3 Primerjava
(76)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(77)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(78)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 38,7 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov
(79)
Vložnik je ocenil, da neizkoriščene zmogljivosti zadevnega izdelka v Rusiji presegajo skupno potrošnjo na trgu EU. Ocena vložnika je temeljila na podatkih, objavljenih v podatkovni bazi Metal Expert. Poleg tega je vložnik predvidel 56-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, ki jo potrjujejo tudi informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec.
(80)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo ruski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
(81)
Po razkritju sta nesodelujoča ruska proizvajalca iz uvodne izjave 61 trdila, da Komisija ni upoštevala informacij v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom in neizkoriščeno zmogljivostjo v Rusiji, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca.
(82)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o neizkoriščeni zmogljivosti vključevali širšo paleto izdelkov, vključno z drugimi izdelki s cevnim prerezom in cevmi z velikim premerom. Zato so te informacije manj relevantne od informacij, ki jih je predložil vložnik. Poleg tega bi celo ob 60-70-odstotni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, na katero se sklicujeta ruska proizvajalca, neizkoriščena zmogljivost zadostila večini potrošnje na trgu EU.
(83)
Glede na informacije, ki sta jih predložila nesodelujoča ruska proizvajalca v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom, je najprej treba poudariti, da zaradi nesodelovanja teh podatkov ni bilo mogoče preveriti. Drugič, te informacije so v nasprotju z informacijami, pridobljenimi med preiskavo, kot so navedene v uvodnih izjavah 84-86 in ki temeljijo na uradni ruski izvozni statistiki in ki jih nesodelujoča ruska proizvajalca nista spodbijala.
3.2 Privlačnost trga Unije
(84)
V skladu s statističnimi podatki o ruski trgovini je povprečna izvozna cena Rusije 647 EUR/tono, kar je veliko nižje od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in ustreza povprečnim uvoznim cenam v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija.
(85)
V skladu z isto trgovinsko statistiko se 33 % celotnega ruskega izvoza proda v Azerbajdžan, ki je za Rusijo najpomembnejši izvozni trg. Prodajna cena v Azerbajdžan znaša 586 EUR/tono ter je znatno nižja od prodajne cene industrije EU v višini 848 EUR/tono in celo nižja od cen, ki jih zaračunavajo drugi glavnih izvozniki v Unijo, na primer Indija ali Turčija. Poleg tega ruski izvoz v Azerbajdžan ustreza približno 15 % potrošnje EU. Zato obstaja tveganje, da se bo izvoz preusmeril na trg EU, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
(86)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja znatno tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(87)
Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v Unijo, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni.
(88)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da ohranitev ukrepov, ki veljajo proti Rusiji, ob hkratni ukinitvi veljavnih ukrepov proti Ukrajini (glej spodaj) pomeni diskriminacijo, saj naj bi imeli Rusija in Ukrajina podobno neizkoriščeno zmogljivost.
(89)
Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bila ugotovljena precejšnja neizkoriščena zmogljivost v Rusiji, ki predstavlja najmanj večino potrošnje na trgu EU. Po drugi strani pa je bilo za Ukrajino ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena. Zaradi te bistvene razlike glede neizkoriščene zmogljivosti se trditev o diskriminaciji zavrne.
UKRAJINA
1. Uvodne ugotovitve
(90)
V preiskavi je sodeloval samo en ukrajinski proizvajalec izvoznik, družba „Interpipe group“ („Interpipe“). Družba Interpipe predstavlja velik del ukrajinske proizvodnje in skoraj celoten ukrajinski izvoz v Unijo, ki je zelo majhen. Znani so vsaj štirje ukrajinski proizvajalci, ki niso sodelovali, vendar je v skladu s trgovinsko statistiko njihov izvoz v EU zanemarljiv.
(91)
Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(92)
Komisija je najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, družbe Interpipe, reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka drugim tretjim državam v OPP. Na tej podlagi je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka s strani družbe Interpipe na domačem trgu reprezentativen.
(93)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka družbe Interpipe, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.
(94)
Komisija je nato za družbo Interpipe proučila, ali je domača prodaja vseh vrst izdelka, ki so enake ali primerljive z vrsto izdelka, ki se izvaža, reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka. Komisija je ugotovila, da je bila za večino vrst izdelka domača prodaja reprezentativna.
(95)
Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(96)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:
(a)
obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka, in
(b)
tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(97)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v OPP.
(98)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v OPP, če:
(a)
obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(b)
tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
(99)
Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP ali kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje, odvisno od vrste izdelka.
(100)
Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(101)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom podobnega izdelka družbe Interpipe v OPP prištelo naslednje:
-
prodajni, splošni in administrativni stroški, ki jih je imela družba Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP, ter
-
dobiček družbe Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(102)
Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17 - izvoz v te države je potekal v znatnih količinah.
(103)
Družba Interpipe je celotno prodajo opravila neposredno nepovezanim strankam v tretjih državah. Prodajna cena je bila tako določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo.
2.3 Primerjava
(104)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(105)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih in kreditnih stroških.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(106)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 16 %.
(107)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je Komisija ugotovila nadaljevanje dampinga za Ukrajino, in sicer po 16-odstotni stopnji. Vendar ta trditev ni utemeljena, saj se zdi, da temelji na nesporazumu. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so v OPP vse države, vključno z Ukrajino, v EU izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato glede na te količine ni mogoč razumen zaključek, poleg tega pa za Ukrajino ni bilo ugotovljeno nadaljevanje dampinga. Trditev se zato zavrne.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(108)
V prejšnji preiskavi je Komisija ugotovila, da je proizvodna zmogljivost v Ukrajini presegla 400 000 ton na leto. Vendar pa sta od te preiskave dva znana proizvajalca prenehala proizvajati varjene cevi, in sicer družbi Lugansk Tube Plant in Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, ki je eden od obratov družbe Interpipe Group. Ker ni potrjeno, da bi od takrat v Ukrajini nastala nova proizvodna zmogljivost, so sedanje zmogljivosti precej manjše kot med prejšnjo preiskavo.
(109)
Za zmogljivosti iz uvodne izjave 108 je družba Interpipe pokazala, da so bile v OPP skoraj popolnoma izkoriščene, če se upoštevajo tehnične omejitve obrata.
(110)
Pomemben vidik je tudi geografska lokacija ukrajinskih obratov. Ti se večinoma nahajajo na vzhodu Ukrajine in so neposredno ali posredno pod vplivom sedanjih varnostnih razmer v tem delu države. Zato ni jasno, v kakšnem obsegu lahko te družbe izkoristijo svojo proizvodno zmogljivost.
(111)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je znaten del ukrajinske proizvodnje zunaj območja, na katerega vplivajo sedanje varnostne razmere. Vendar je treba poudariti, da so tudi družbe zunaj tega območja posredno prizadete zaradi varnostnih razmer, na primer zaradi nezadostne dobave surovin. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina ukrajinskih obratov neposredno ali posredno prizadetih zaradi trenutnih varnostnih razmer. Trditev se zato zavrne.
(112)
Hkrati bi lahko glede na posebne razmere v Ukrajini po koncu OPP pričakovali, da bodo gradbena podjetja absorbirala dodatne zmogljivosti na domačem trgu, ko se bodo varnostne razmere umirile. Podobni izdelek se uporablja tudi za gradbene namene, na primer nosilne elemente, cevi v ograjah, zaščitna sredstva in gradbene odre.
(113)
Zaradi zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in pričakovanega povečanja domačega povpraševanja se ugotavlja, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v vse države omejene.
(114)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da obstaja znatna neizkoriščena zmogljivost v Ukrajini. Vendar te trditve niso bile podprte z dejanskimi dokazi in so bile zato zavrnjene.
(115)
Zainteresirane strani so tudi trdile, da je družba Interpipe napovedala znatno povečanje svojega izvoza v EU, tj. za približno 60 %, kar je v nasprotju s trditvijo glede omejene neizkoriščene zmogljivosti v Ukrajini za izvoz. Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Napoved družbe Interpipe se nanaša na družbo na splošno in ne posebej na zadevni izdelek. Tudi če bi bilo povečanje za okoli 60 % relevantno za zadevni izdelek, bi pomenilo le približno 0,5-odstotni tržni delež v EU, kar je še vedno zanemarljivo. Ta trditev torej ni v nasprotju z zaključkom, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena.
(116)
Iste zainteresirane strani so trdile, da se neizkoriščene zmogljivosti ne bi smele uporabljati kot del analize dampinga, ker izkoriščenost zmogljivosti ne šteje za pomemben kazalnik škode v analizi škode, kot je navedeno v uvodni izjavi 139.
(117)
Te trditve ni mogoče sprejeti. Namen teh dveh ocen je različen. Pri analizi škode se ocenjuje, ali nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti lahko šteje za znak škode za industrijo Unije, to pa ni nujno, če se preostala zmogljivost lahko uporabi za proizvodnjo drugih izdelkov. Analiza dampinga se osredotoča na neizkoriščeno zmogljivost, tj. neizkoriščeno zmogljivost, ki se ne uporablja za proizvodnjo drugih izdelkov, tako da je na voljo za proizvodnjo zadevnega izdelka.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(118)
Glede na omejeno razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Ukrajini in omejeno tveganje za preusmeritev dampinškega izvoza je mogoče sklepati, da ni tveganja za znatno povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine, če bi se veljavni ukrepi iztekli. Zato ni verjetno, da bi se zaradi prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov proti Ukrajini ponovno pojavil damping v nezanemarljivih količinah v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(119)
V OPP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo približno 20 proizvajalcev. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, ter na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled v zvezi z drugimi proizvajalci Unije) predstavlja celotno proizvodnjo Unije. Vsi ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(120)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter stopnje dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni industrije Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled;
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja v Uniji
(121)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Unije, namenjene za trg Unije, in podatkov o obsegu uvoza na trg Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.
(122)
V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja v EU zmanjšala za 28 %. Leta 2011 se je zmanjšala za 6 %, leta 2012 za 8 %, v OPP pa še za nadaljnjih 10 %. Negativni trend je mogoče delno razložiti z določeno stopnjo tehnične nadomestitve - pri vodnih pipah se jeklene cevi nadomeščajo z alternativnimi izdelki, kot so baker, plastika ali nerjavno jeklo.
2010
2011
2012
OPP
Skupna potrošnja v EU (v tonah)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je bila potrošnja EU občutno podcenjena. Vendar te strani niso zagotovile nobenih zanesljivih dokazov v podporo svoji trditvi, ki je zato ni mogoče sprejeti.
2. Uvoz iz Belorusije, LRK in Rusije
(124)
Ker je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), se omejeni uvoz iz te države v spodnji analizi ni obravnaval skupaj z uvozom iz drugih zadevnih držav.
(125)
Za oceno kumulacije uvoza iz Belorusije, LRK in Rusije je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučen položaj vseh treh držav.
(126)
Kar zadeva količine in stopnje dampinga in glede na zanemarljiv uvoz v OPP, je Komisija izvedla prospektivno analizo verjetnega obsega izvoza in stopenj dampinga po državah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Izkazalo se je, da bi se količine verjetno povečale na ravni, višje od ravni v OPP, in bi zagotovo presegle prag neznatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 33, 56 in 80). Prav tako je Komisija ugotovila, da bi bile verjetne stopnje dampinga visoke, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 30, 53 in 78).
(127)
Kar zadeva povprečno uvozno ceno, dokončne ugotovitve niso mogoče zaradi zanemarljivega uvoza.
(128)
Vendar je preiskava pokazala tudi, da so bili pogoji konkurence med zadevnimi izvajalci podobni. Preiskava je pokazala, da sta zadevni izdelek, uvožen iz Belorusije, LRK in Rusije, ter podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, podobna v vseh bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih.
(129)
Na podlagi navedenega so bila merila iz člena 3(4) osnovne uredbe za Belorusijo, LRK in Rusijo izpolnjena. Uvoz iz teh treh držav se je zato proučil kumulativno.
(a) Obseg
(130)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, LRK in Rusije v Unijo se je zmanjšal za 60 %, tj. s približno 7 000 ton leta 2010 na približno 2 900 ton v OPP. Leta 2011 se je povečal za 31 %, nato se je leta 2012 zmanjšal za 62 %, v OPP pa še za nadaljnjih 28 %.
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz Belorusije
25
55
0,1
-
Indeks (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržni delež uvoza iz Belorusije
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena uvoza iz Belorusije (v EUR/tono)
677
1 246
600
-
Indeks (2010 = 100)
100
184
89
-
Obseg uvoza iz LRK
712
375
458
118
Indeks (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržni delež uvoza iz LRK
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena uvoza iz LRK (v EUR/tono)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010 = 100)
100
165
212
330
Obseg uvoza iz Rusije
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržni delež uvoza iz Rusije
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena uvoza iz Rusije (v EUR/tono)
470
506
513
462
Indeks (2010 = 100)
100
108
109
98
Obseg uvoza iz zadevnih držav
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržni delež uvoza iz zadevnih držav
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)
488
532
591
528
Indeks (2010 = 100)
100
109
121
111
Vir: Comext.
(b) Tržni delež
(131)
Ustrezni tržni delež izvoznikov iz Belorusije, LRK in Rusije na trgu Unije se je zmanjšal z 1,3 % leta 2010 na 0,7 % v OPP. Natančneje, tržni delež se je povečal z 1,3 % leta 2010 na 1,8 % leta 2011, leta 2012 se je zmanjšal na 1,1 %, v OPP pa se je zmanjšal na 0,7 %.
(c) Cene
(i) Gibanje cen
(132)
Med letom 2010 in OPP se je povprečna cena uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije, LRK in Rusije povečala za 11 %, tj. s 488 EUR/tono leta 2010 na 528 EUR/tono v OPP. Natančneje, cene so se povečale za 9 % v letu 2011 in za 12 % v letu 2012, nato pa so se v OPP zmanjšale za 10 %.
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(133)
Na podlagi majhne prodaje zadevnega izdelka iz LRK in Rusije v Unijo v OPP ni mogoče sprejeti smiselnega zaključka. Zato je bila narejena primerjava med cenami podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter izdelka v preiskavi, ki se proizvaja v Belorusiji, LRK in Rusiji ter prodaja v druge dele sveta. Ta primerjava je pokazala znatno nelojalno nižanje prodajnih cen.
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz Indije
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržni delež uvoza iz Indije
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Obseg uvoza iz Turčije
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržni delež uvoza iz Turčije
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Obseg uvoza iz Ukrajine
956
573
944
1 147
Tržni delež uvoza iz Ukrajine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Uvoz iz Turčije in Indije se je v obravnavanem obdobju povečal. Tržni delež uvoza iz Ukrajine je ostal na zelo nizki ravni. Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen.
(135)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je 12-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije skoraj v celoti absorbiral naraščajoči tržni delež Indije in Turčije skupaj in da sta poceni uvoz iz Indije in Turčije verjetno glavni razlog za negotov položaj industrije Unije. V zvezi s tem je treba poudariti, da namen te preiskave ni proučiti, ali bo razveljavitev veljavnih ukrepov proti trem državam, za katere je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga, verjetno vodila do ponovitve škode za industrijo Unije. Med preiskavo je bilo potrjeno, da je prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo izdelkov iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije v druge dele sveta. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov verjetno ponovil dampinški izvoz iz teh držav v EU, zaradi česar bi se verjetno povečala škoda za industrijo EU. Morebitno povečanje uvoza iz Turčije in Indije v obravnavanem obdobju ne vpliva na to oceno verjetnosti ponovitve dampinga in škode.
4. Položaj industrije Unije
(136)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
4.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(137)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju s približno 437 000 ton leta 2010 zmanjšala za 37 %. Natančneje se je leta 2011 zmanjšala za 14 %, leta 2012 za 19 %, v OPP pa še za nadaljnje 4 %. Zmanjšanje proizvodnje je bilo povezano z upadom potrošnje, vendar je bilo bolj izrazito zaradi povečanja uvoza iz Indije in Turčije.
2010
2011
2012
OPP
Proizvodnja (v tonah)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010 = 100)
100
86
67
63
(b) Zmogljivost in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti
(138)
Proizvodna zmogljivost je leta 2010 znašala več kot 1 700 000 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšala za 16 %. To zmanjšanje je posledica dejstva, da so nekateri proizvajalci EU zmanjšali število dnevnih proizvodnih izmen.
2010
2011
2012
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010 = 100)
100
92
75
84
Izkoriščenost zmogljivosti
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010 = 100)
100
93
90
75
Vir: preiskava
(139)
Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2010 znašala 25 %. Leta 2011 se je zmanjšala na 23 %, leta 2012 na 22 %, v OPP pa na 19 %. Nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je mogoče pojasniti predvsem z dejstvom, da se lahko z isto proizvodno opremo kot varjene cevi proizvajajo tudi izdelki, ki jih ta preiskava ne zajema (predvsem drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni nujno jasen pokazatelj škode za to industrijo.
(c) Obseg prodaje
(140)
Prodaja lastne proizvodnje industrije Unije nepovezanim strankam v EU se je leta 2011 zmanjšala za 16 %, leta 2012 za 21 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Med letom 2010 in OPP se je prodaja zmanjšala še za približno 40 %. To je bila posledica upada potrošnje ter povečanja uvoza iz Indije in Turčije.
2010
2011
2012
OPP
Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010 = 100)
100
84
63
60
Vir: preiskava
(d) Tržni delež
(141)
Tržni delež industrije Unije je leta 2010 znašal 73 %. Leta 2011 se je zmanjšal na 65 %, leta 2012 na 56 %, v OPP pa se je spet povečal na 61 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 odstotnih točk.
2010
2011
2012
OPP
Tržni delež industrije Unije
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010 = 100)
100
89
77
84
Vir: preiskava
(e) Rast
(142)
Med letom 2010 in OPP, ko se je potrošnja v Uniji zmanjšala za 28 %, se je obseg prodaje nepovezanim strankam v EU zmanjšal za 40 %. Zaradi tega se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Zato za industrijo Unije v obravnavanem obdobju ni bilo rasti.
(f) Zaposlenost
(143)
Število zaposlenih v industriji Unije se je leta 2011 zmanjšalo za 13 %, leta 2012 za 27 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Na splošno se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 43 %, tj. z več kot 1 600 na manj kot 1 000 oseb.
2010
2011
2012
OPP
Zaposlenost (osebe)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010 = 100)
100
87
60
57
Vir: preiskava
(g) Produktivnost
(144)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je z začetne ravni 264 ton na zaposlenega najprej leta 2011 zmanjšala za 2 %. Leta 2012 se je nadalje zmanjšala za 14 %, v OPP pa je ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je produktivnost industrije Unije skupaj povečala za 12 %.
2010
2011
2012
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
264
260
297
296
Indeks (2010 = 100)
100
98
112
112
Vir: preiskava
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(145)
Cene na enoto pri prodaji izdelkov industrije Unije nepovezanim strankam so se leta 2011 zvišale za 5 %, leta 2012 za 1 %, v OPP pa so se spet znižale za 4 %. Skupaj so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, tj. z 833 EUR/tono na 848 EUR/tono v OPP.
2010
2011
2012
OPP
Cena na enoto na trgu EU (v EUR/tono)
833
871
881
848
Indeks (2010 = 100)
100
105
106
102
Vir: preiskava
(i) Višina stopnje dampinga
(146)
Preiskava je za Belorusijo, LRK in Rusijo pokazala, da je verjetna ponovitev dampinga, in sicer s stopnjo, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo.
(147)
Kot navedeno, je Komisija za Ukrajino ugotovila, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna.
(j) Okrevanje od preteklega dampinga
(148)
Zgoraj proučeni makrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegla želena odprava škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je industrija še vedno nestabilna in ranljiva. Dejansko se je v obravnavanem obdobju obseg proizvodnje zmanjšal za 37 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU se je zmanjšal za 40 %, zaposlenost pa se je zmanjšala za 43 %. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije na trgu EU zmanjšal s 73 % v letu 2010 na 61 % v OPP. Zato dejanskega okrevanja od preteklega dampinga ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
4.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(149)
Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se do leta 2011 skoraj ni spreminjala. Leta 2012 se je povečala za 14 %, v OPP pa se je nato zmanjšala za 10 %. Raven zalog je bila v OPP za 5 % višja kot v letu 2010.
2010
2011
2012
OPP
Končne zaloge (v tonah)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010 = 100)
100
101
115
105
Vir: preiskava
(b) Plače
(150)
V obravnavanem obdobju so se stroški dela zmanjšali za 29 %. Natančneje so se leta 2011 zmanjšali za 2 %, leta 2012 za 15 %, v OPP pa še za nadaljnjih 12 %. Zmanjšanje stopnje zaposlenosti v obravnavanem obdobju je vplivalo na splošno znižanje plač.
2010
2011
2012
OPP
Letni stroški dela (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010 = 100)
100
98
83
71
Vir: preiskava
(151)
V obravnavanem obdobju so se stroški dela na zaposlenega povečali za 25 %. To povečanje je verjetno začasnega značaja in je povezano s stroški odpuščanja delavcev zaradi znatnega zmanjšanja števila zaposlenih.
2010
2011
2012
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010 = 100)
100
113
139
125
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(152)
V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, izboljšala z izgube v višini več kot 7 % v letu 2010 na dobiček v višini skoraj 1 % v OPP. Natančneje se je izguba vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšala s 7,3 % v letu 2010 na 5 % v letu 2011 in na 0,6 % v letu 2012, nato pa je v OPP nastal manjši dobiček v višini 0,8 %.
2010
2011
2012
OPP
Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Vir: preiskava
(153)
Povečanje dobičkonosnosti je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se prodajne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški (predvsem za toplo valjane trakove, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnih stroškov) v istem obdobju zmanjšali za 6 %, prav tako pa so se občutno zmanjšali letni stroški dela. Zato so lahko vzorčeni proizvajalci Unije postopoma začeli uporabljati donosne cene za kupce na trgu EU.
(154)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Izboljšala se je z izgube v višini 19,2 % leta 2010 na izgubo v višini 11,8 % leta 2011 ter dosegla dobiček v višini 0,5 % v letu 2012 in v višini 4,3 % v OPP.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(155)
Neto denarni tok pri poslovanju je leta 2010 znašal približno - 44 milijonov EUR. Leta 2011 se je povečal na približno - 7 milijonov EUR, leta 2012 pa na skoraj 17 milijonov EUR ter na približno 20 milijonov EUR v OPP. Nobeden od vzorčenih proizvajalcev Unije ni navedel, da je imel težave pri zbiranju kapitala. Izboljšanje je mogoče pripisati zmanjšanju proizvodnih stroškov in stroškov dela ter manjšemu zvišanju cen.
2010
2011
2012
OPP
Denarni tok (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Vir: preiskava
(e) Naložbe
(156)
Letne naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letu 2011 zmanjšale za 34 %, leta 2012 so se povečale za 90 %, v OPP pa so se spet zmanjšale za 59 %. V obravnavanem obdobju so se naložbe, namenjene vzdrževanju in obnovi obstoječe opreme, ne pa povečanju zmogljivosti, zmanjšale za 3 %.
2010
2011
2012
OPP
Neto naložbe (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010 = 100)
100
66
156
97
Vir: preiskava
5. Sklep o škodi
(157)
Več kazalnikov, zlasti finančnih, se je v zadevnem obdobju znatno izboljšalo. Dobičkonosnost se je izboljšala z izgube v višini več kot 7 % na dobiček v višini 0,8 %, kar pa je še vedno pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 % iz prejšnje preiskave. Donosnost naložb se je izboljšala z izgube v višini več kot 19 % na dobiček v višini več kot 4 %, raven denarnega toka pa se je izboljšala z - 44 milijonov EUR na 20 milijonov EUR. Ti dejavniki kažejo, da si je industrija lahko delno opomogla.
(158)
Po drugi strani pa so se nekateri kazalniki med letom 2010 in OPP gibali negativno. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 37 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU za 40 %, tržni delež industrije Unije za 12 %, zaposlenost pa za 43 %.
(159)
Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je dala prednost cenam pred obsegom. Zato je jasno, da si industrija Unije še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza.
(160)
Čeprav je bil občutljivi položaj industrije Unije opredeljen kot znatna škoda, ga ni moč pripisati uvozu iz zadevnih držav. Skupni tržni delež vseh treh držav na trgu EU (za Ukrajino je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna) znaša manj kot 1 %. Ob odsotnosti kakršnega koli pritiska na cene iz zadevnih držav je industriji Unije uspelo ohraniti cene na ravni, ki zadostuje za dobičkonosnost, čeprav je precej nižja od ciljnega dobička.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvoz iz LRK, Belorusije in Rusije
(161)
Navedena gibanja kažejo, da so protidampinški ukrepi delno dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Po drugi strani pa je industrija še vedno v nestabilnem položaju, kar je razvidno iz negativnega gibanja več kazalnikov škode.
(162)
Kot navedeno, imajo izvozniki iz vseh treh zadevnih držav na voljo neizkoriščene zmogljivosti za zelo hitro povečanje izvoza. Glede na donosnejše cene na trgu EU v primerjavi s trgi nekaterih tretjih držav je verjetno, da bodo velike količine izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, preusmerjene na trg EU, če se bodo protidampinški ukrepi iztekli. To povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, bo verjetno povečalo pritisk na cene na trgu Unije, s čimer se bo že tako nestabilen položaj industrije Unije še poslabšal. Tako nenadno povečanje je bilo mogoče opaziti že v prejšnji preiskavi, ko se je tržni delež uvoza EU iz zadevnih treh držav v samo treh letih in pol potrojil, in sicer s 6,2 % leta 2004 na 18,7 % leta v obdobju preiskave (od 1. julija 2006 do 30. junija 2007). Proizvajalci izvozniki iz LRK, Belorusije in Rusije so tako že pokazali, da lahko hitro povečajo izvoz v Unijo.
(163)
Zato je mogoče na podlagi navedenega skleniti, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode.
2. Uvoz iz Ukrajine
(164)
Ob upoštevanju sklepa, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna, ni potrebna nadaljnja analiza glede verjetnosti ponovitve škode.
G. INTERES UNIJE
(165)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(166)
Preiskava je pokazala, da je položaj industrije Unije še vedno zelo nestabilen. Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je zaradi obstoječih ukrepov dala prednost cenam pred obsegom. Ukinitev teh ukrepov bo povečala pritisk na cene na trgu Unije in ponovno povzročila izgube. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi ohranijo.
2. Interes uvoznikov in uporabnikov
(167)
Komisija je za sodelovanje zaprosila več kot 100 nepovezanih uvoznikov in uporabnikov iz Unije, vendar nobeden od njih ni odgovoril. To je mogoče pojasniti s tem, da zadevne države izvažajo na trg Unije zelo majhne količine. Vsekakor pa ni nobenih dejavnikov, ki bi kazali na to, da bi bili uvozniki ali uporabniki nesorazmerno prizadeti, če bi se ukrepi podaljšali.
(168)
Na podlagi navedenega se zato šteje, da podaljšanje ukrepov verjetno ne bo bistveno vplivalo na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji.
3. Nevarnost nezadostne oskrbe/konkurenca na trgu EU
(169)
Potrošnja v EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 % in v OPP dosegla približno 400 000 ton. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju stalno presegala povpraševanje v EU, v OPP pa je dosegla približno 1 500 000 ton. Med proizvajalci EU je dovolj velika konkurenca. Poleg tega je industrija Unije v OPP poslovala z le 19 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ker z isto proizvodno opremo proizvaja različne izdelke (zadevni izdelek in druge izdelke, kot so drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato ima industrija Unije v primeru večjega povpraševanja dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da lahko poveča proizvodnjo s spremembo svojega nabora izdelkov. Del povpraševanja lahko pokrije tudi uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo ukrepi, zlasti Indije in Turčije.
(170)
Glede na navedeno ni mogoče sklepati, da bi bila oskrba na trgu EU verjetno nezadostna ali konkurenca na trgu EU omejena, če bi se protidampinški ukrepi ohranili.
4. Sklep o interesu Unije
(171)
Glede na navedeno je videti, da bodo negativni učinki nadaljevanja ukrepov na industrijo Unije omejeni in v nobenem primeru ne bodo nesorazmerni s koristmi podaljšanja izvajanja ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(172)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(173)
Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem.
(174)
Kar zadeva Ukrajino, je treba na podlagi ugotovitve, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek.
(175)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(176)
Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (5). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(177)
Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 in 7306307780), s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so:
Država
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
vse družbe
90,6 %
-
Rusija
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company in Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works in Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
vse druge družbe
20,5 %
A999
Belorusija
vse družbe
38,1 %
-
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Protidampinški postopek za uvoz izdelka iz člena 1(1) s poreklom iz Ukrajine se zaključi.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. januarja 2015