РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 3. aprila 2014
o opredelitvi tehničnih specifikacij IKT, primernih za sklicevanje pri javnem naročanju
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 13(1) Uredbe,
po posvetovanju z evropsko platformo več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Standardizacija ima pomembno vlogo pri podpiranju strategije Evropa 2020, kakor je bila opredeljena v sporočilu Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (2). Več vodilnih pobud strategije Evropa 2020 poudarja pomen prostovoljne standardizacije na trgih proizvodov ali storitev, da se zagotovi združljivost in interoperabilnost med proizvodi in storitvami, spodbuja tehnološki razvoj in podpira inovacije.
(2)
V digitalni družbi so standardizacijski dokumenti postali nujni, da se zagotovi interoperabilnost med napravami, aplikacijami, odložišči podatkov, storitvami in omrežji. Sporočilo Komisije z naslovom „Strateška vizija za evropske standarde: za boljšo in hitrejšo trajnostno rast evropskega gospodarstva do leta 2020“ (3) priznava specifičnost standardizacije IKT, kjer rešitve, aplikacije in storitve IKT pogosto razvijajo forumi in konzorciji IKT, ki so se uveljavili kot vodilne organizacije za razvoj standardov IKT.
(3)
Cilj Uredbe (EU) št. 1025/2012 je posodobitev in izboljšanje pravnega okvira za evropsko standardizacijo. Vzpostavlja sistem, v katerem se Komisija lahko odloči opredeliti najustreznejše in najbolj razširjene tehnične specifikacije IKT, ki jih izdajajo organizacije, ki niso evropske, mednarodne ali nacionalne organizacije za standardizacijo. Možnost uporabe celotne palete tehničnih specifikacij IKT pri naročanju strojne in programske opreme ter storitev informacijske tehnologije bo omogočila interoperabilnost, pomagala preprečevati vezanost javnih uprav na ponudnika in spodbujala konkurenco pri zagotavljanju interoperabilnih rešitev IKT.
(4)
Tehnične specifikacije IKT, ki bi lahko bile primerne za sklicevanje na področju javnih naročil, morajo izpolnjevati zahteve, določene v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012. Izpolnjevanje teh zahtev javnim organom zagotavlja, da so tehnične specifikacije IKT oblikovane v skladu z načeli odprtosti, pravičnosti, objektivnosti in nediskriminatornosti, ki jih priznava tudi Svetovna trgovinska organizacija na področju standardizacije.
(5)
Sklep, da se opredeli specifikacije IKT, je treba sprejeti po posvetovanju z evropsko platformo več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT, ustanovljeno s Sklepom Komisije 2011/C 349/04 (4), ki ga je treba dopolniti z drugimi oblikami posvetovanja s sektorskimi strokovnjaki.
(6)
17. oktobra 2013 je evropska platforma več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT ocenila prvi sklop šestih tehničnih specifikacij IKT, v katerem so: internetni protokol različica 6 (IPv6), LDAPv3 (Lightweight Directory Access Protocol različica 3), DNSSEC (Domain Name System Security Extensions), DKIM (DomainKeys Identified Mail Signatures), specifikacija za internacionalizacijo ECMAScript-402 (ECMA-402) in razširljivi označevalni jezik različica 1.0 (W3C XML). Platforma je dala pozitivno mnenje glede identifikacije teh specifikacij. O teh šestih tehničnih specifikacijah je bilo naknadno izvedeno širše javno posvetovanje, ki je potrdilo mnenje platforme.
(7)
Specifikacija IPv6, ki jo je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), vsebuje tehnične specifikacije, ki jih je treba uporabiti na širok nabor opreme in storitev z različnimi sklopi, v obliki priporočil RFC (Requests for Comments). Glede na kontekst in uporabo bi morali javni naročniki izbrati tista priporočila RFC, ki so potrebna za vsak proizvod ali storitev, pri čemer ne ovirajo interoperabilnosti. IPv6 razširja število razpoložljivih naslovov IP, kar omogoča uspešno interakcijo večjega števila operacijskih sistemov, spletnih strežnikov, iskalnikov in multimedijskih strani. IPv6 temelji na naprednem tehnološkem razvoju in podpira nadaljnjo rast interneta, s čimer omogoča nove internetne možnosti, kot je internet stvari.
(8)
LDAPv3 je internetni protokol, ki ga je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF) za dostop do porazdeljenih imeniških storitev, ki delujejo v skladu z podatkovnimi in storitvenimi modeli X.500. LDAPv3 je opredeljen v nizu standardnih priporočil RFC (Standard Track RFC) organizacije IETF, ki so podrobno opisana v RFC 4510-4519 in lahko zagotovijo visoko razpoložljivost z replikacijo strežnikov LDAP. Večina pomembnejših produktov za imeniške storitve na trgu podpira LDAPv3. To je stabilna tehnologija, ki ima potencial povečanja interoperabilnosti in predstavlja dejanski standard za avtentikacijo, avtorizacijo in uporabniške oziroma naslovne imenike za sisteme IKT, ki lahko zagotovijo boljšo dostopnost in neprekinjenost delovanja, zlasti za javne storitve, ki jih zagotavljajo javne uprave.
(9)
DNSSEC je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), gre pa za varnostno razširitev sistema domenskih imen (DNS), ki zagotavlja avtentikacijo izvora podatkov in zaščito celovitosti podatkov samemu sistemu domenskih imen (DNS). Identifikacija DNSSEC obsega sklop dokumentov, ki tvorijo jedro varnostnih razširitev DNS, ki so potrebne za podpiranje javnega naročanja iz sklopa DNSSEC. DNSSEC omogoča DNS boljšo izmenjavo parametrov varnostnih storitev, povezanih z domenskimi imeni. To krepi zaupanje v DNS (nujno potrebno in temeljno internetno storitev) kot celoto in tako dovoljuje njegovo uporabo za infrastrukturo aplikacij za shranjevanje, distribucijo in verifikacijo potrdil.
(10)
DKIM je tehnična specifikacija IKT, ki jo je razvila delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), in dovoljuje osebi, vlogi ali organizaciji, ki je lastnik domene za podpisovanje, da prevzame del odgovornosti za sporočila, tako da poveže domeno s sporočilom. DKIM ločuje vprašanje identitete podpisnika sporočila od domnevnega avtorja sporočila. Uveljavljanje odgovornosti se potrjuje s kriptografskim podpisom in z neposredno poizvedbo domene podpisnika za pridobitev ustreznega javnega ključa. DKIM se uporablja v več tržnih sektorjih, tj. finančni in bančni sektor, ponudniki elektronske pošte, družabna omrežja ali ponudniki internetnega trgovanja. Če bi ga uporabljali javni organi, bi DKIM vzpostavil osnovno raven zaupanja v izvor sporočil, kar bi izboljšalo interoperabilnost med organizacijami pošiljateljicami in prejemnicami.
(11)
ECMA-402, ki ga je razvila Ecma International, je splošen večnamenski programski jezik, opisan v več specifikacijah, prilagojenih jezikovnim in kulturnim konvencijam, ki so v uporabi v različnih človeških jezikih in državah. ECMAScript je široko uporabljan programski jezik na spletu, tudi v Evropi. Njegova uporaba je zelo razširjena in zajema aplikacije na osnovi spletnega odjemalca, kot so spletni brskalniki, ali aplikacije na osnovi strežnika, kot so elektronsko bančništvo, strežniki za elektronsko pošto ali celo računalniške igre, in je tudi pomemben programski jezik, ki se uporablja za svetovni splet. Internacionalizacijske funkcije, ki jih ponuja ECMA-402, so še posebej pomembna izboljšava jezika ECMAScript za večjezično evropsko okolje. Specifikacije in standardi ECMAScript učinkovito prispevajo k boljši interoperabilnosti in so zelo pogosto vključeni na nacionalne sezname standardov in specifikacij za interoperabilnost za namene javnega naročanja.
(12)
W3C XML, ki ga je izdal Konzorcij za svetovni splet (W3C), je paket sorodnih specifikacij za strukturiranje podatkov, ki spodbuja zelo nadgradljivo izmenjavo informacij in računalniških virov. XML različica 1.0 je danes eden najbolj razširjenih formatov za izmenjavo strukturiranih informacij in številne druge specifikacije formatov podatkov gradijo na razširitvah XML. Zaradi svoje razširjene uporabe, ki obsega posredovanje podatkov tako med osebami kot tudi med računalniki, je neločljiva sestavina večine uporabe interneta. Naročniki bi morali izbrati specifikacije, ki ustrezajo zahtevam, za katere bodo naročali. Zaradi široke uveljavljenosti v svetovnih podatkovnih shrambah in omrežjih bo XML v prihodnjih desetletjih ključni format za globalno interoperabilnost IKT med aplikacijami, storitvami in produkti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Tehnične specifikacije IKT, primerne za sklicevanje v javnem naročanju, so določene v Prilogi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 3. aprila 2014