РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1358/2014
z dne 18. decembra 2014
o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 glede izvora ekološko vzrejenih živali iz ribogojstva, gojitvenih praks v ribogojstvu, krme za ekološko vzrejene živali iz ribogojstva ter proizvodov in snovi, ki so odobreni za uporabo v ekološkem ribogojstvu
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1), zlasti člena 13(3), člena 15(2) in člena 16(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 834/2007 določa osnovne zahteve v zvezi z ekološko pridelavo morskih alg in živali iz ribogojstva. Podrobna pravila za izvajanje navedenih zahtev so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (2).
(2)
V obdobju od novembra 2012 do aprila 2013 so nekatere države članice zahtevale revizijo pravil o proizvodih, snoveh, virih krme in tehnikah, ki se lahko uporabljajo v ekološkem ribogojstvu. Navedene zahteve je ocenila skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo (v nadaljnjem besedilu: skupina EGTOP), ustanovljena s Sklepom Komisije 2009/427/ES (3). Ob upoštevanju mnenja skupine EGTOP je Komisija opredelila potrebo za posodobitev in integracijo obstoječih pravil za izvajanje zahtev glede ekološke pridelave morskih alg in ekološkega gojenja živali iz ribogojstva.
(3)
V skladu s členom 15(1)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007 je dovoljeno na gospodarstvo pripeljati živali, ki niso bile ekološko gojene, če mladice iz ekološko gojenih plemenskih jat ali ekoloških gospodarstev niso na voljo. Uredba (ES) št. 889/2008 določa posebne omejitve glede prostoživečih živali iz ribogojstva, vključno z zbiranjem prostoživečih nedoraslih organizmov iz ribogojstva. Nekatere tradicionalne prakse intenzivnega ribogojstva na mokriščih, kot so ribniki s somornico, območja plimovanja in obalne lagune, zaprtih z nasipi in bregovi, se izvajajo že stoletja ter so dragocene za kulturno dediščino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in z gospodarskega vidika za lokalne skupnosti. Navedene prakse pod nekaterimi pogoji ne vplivajo na stanje staležev zadevnih vrst.
(4)
Zato se šteje, da je zbiranje prostoživečega ribjega zaroda za namene nadaljnjega gojenja v navedenih praksah tradicionalnega ribogojstva v skladu s cilji, merili in načeli ekološkega ribogojstva, pod pogojem, da se izvajajo ukrepi upravljanja, ki jih odobri pristojni organ, odgovoren za upravljanje zadevnih staležev rib, za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja zadevnih vrst, da je obnova staležev v skladu z navedenimi ukrepi in da se ribe krmijo izključno s krmo, ki je v okolju naravno na voljo.
(5)
Skupina EGTOP je izrazila zaskrbljenost, da viri krme in dodatkov, dovoljeni v ekološkem ribogojstvu, v zadostni meri ne izpolnjujejo prehranskih zahtev mesojedih vrst rib. V skladu s členom 15(1)(d)(i) Uredbe (ES) št. 834/2007 je treba živali krmiti s krmo, ki ustreza njihovim prehranskim potrebam na različnih stopnjah njihovega razvoja. Zato bi bilo treba odobriti uporabo celih rib kot vira krme za mesojede živali v ekološkem ribogojstvu. Vendar to ne bi smelo povzročiti dodatnega pritiska na ogrožene ali prelovljene staleže. Zato bi bilo treba za proizvodnjo krme za mesojede živali v ekološkem ribogojstvu uporabiti le ribiške proizvode, ki jih je tretja oseba potrdila kot trajnostne. V tem okviru je zaupanje v trajnostni sistem, ki se uporablja, pomembno za zagotovitev potrošnikom, da je ekološko ribogojstvo v celoti trajnostno. Zato bi morali pristojni organi opredeliti sisteme potrjevanja, za katere menijo, da so v skladu z načeli trajnostnega ribolova iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) primerni za dokazovanje trajnosti ribiških proizvodov, ki se uporabljajo kot krma v ekološkem ribogojstvu. Smernice FAO iz leta 2009 za okoljsko označevanje rib in ribiških proizvodov iz morskega ribolova (5) se lahko uporabljajo kot referenčni dokument pri ocenjevanju primernosti sistemov potrjevanja.
(6)
Skupina EGTOP je tudi izpostavila potrebo po zagotovitvi zadostne količine histidina v prehrani salmonidnih rib, da se zagotovi visoka raven zdravja in dobrobiti živali te vrste. Ob upoštevanju velikih razlik v količinah histidina v morskih surovinah glede na vrste in sezono kot tudi glede pogojev za proizvodnjo, predelavo in skladiščenje, bi bilo treba dovoliti uporabo histidina, proizvedenega s fermentacijo, za zadovoljitev prehranskih potreb salmonidnih rib.
(7)
Največja količina ribje moke, ki je trenutno dovoljena v krmi za škampe, ne zadošča njihovim prehranskim potrebam in bi jo bilo zato treba zvišati. V primeru potrebe po izpolnitvi kvantitativnih prehranskih zahtev bi bilo treba dovoliti dopolnitev krme s holesterolom v skladu s priporočili iz poročila skupine EGTOP. V ta namen bi bilo treba uporabiti ekološki holesterol, če je na voljo. Holesterol, pridobljen iz volne, lupinarjev ali drugih virov, se lahko prav tako uporabi, kadar ekološki holesterol ni na voljo.
(8)
Izvzetje, določeno v odstavku 2 člena 25k, preneha veljati 31. decembra 2014, zato bi bilo treba navedeni odstavek črtati.
(9)
Za zagotovitev skladnosti s členom 15(1)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007 glede vzreje mladic, ki izvirajo iz ekološko gojenih plemenskih jat in ekoloških gospodarstev, se zdi potrebno in v skladu s poročilom skupine EGTOP uvesti posebna pravila za uporabo planktona za krmljenje ekološko gojenih nedoraslih organizmov. Plankton je potreben za vzrejo nedoraslih organizmov in se ne proizvaja v skladu s pravili za ekološko proizvodnjo.
(10)
Skupina EGTOP je tudi svetovala, da se posodobi seznam snovi, ki so dovoljene za čiščenje in razkuževanje v ekološkem ribogojstvu, zlasti glede možnosti uporabe nekaterih snovi, katerih prisotnost je celo dovoljena v živalih. Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(11)
Področje uporabe Priloge XIIIa k Uredbi (ES) št. 889/2008, kot je opredeljeno v členu 25f(2), bi bilo treba jasneje opredeliti, zlasti v zvezi z praksami gojenja.
(12)
Največjo dovoljeno gostoto jezerske zlatovčice bi bilo treba zvišati, da bodo bolje izpolnjene potrebe te vrste. Največjo gostoto živali bi bilo treba opredeliti tudi za rake. Prilogo XIIIa k Uredbi (ES) št. 889/2008 bi bilo treba ustrezno spremeniti.
(13)
Uredbo (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(14)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 889/2008 se spremeni:
1.
v členu 25e se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Za namene nadaljnjega gojenja je zbiranje prostoživečih nedoraslih organizmov iz ribogojstva omejeno na naslednje primere:
(a)
naravno povečanje števila ličink rib ali rakov in nedoraslih organizmov pri polnjenju ribnikov, zaprtih sistemov ali ograjenih prostorov;
(b)
mlade jegulje, pod pogojem, da je vzpostavljen odobren načrt upravljanja jegulje v zvezi z lokacijo in da vprašanje umetnega razmnoževanja ostaja nerešeno;
(c)
zbiranje prostoživečega ribjega zaroda vrst, razen jegulje, za namene nadaljnjega gojenja v tradicionalnem intenzivnem ribogojstvu znotraj mokrišč, kot so ribniki s somornico, območja plimovanja in obalne lagune, zaprtih z nasipi in bregovi, pod pogojem, da:
(i)
je obnova staležev živali v skladu z ukrepi upravljanja, ki jih pristojni organi, odgovorni za upravljanje zadevnih ribjih staležev, odobrijo za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja zadevne vrste, in
(ii)
se ribe krmijo izključno s krmo, ki je naravno na voljo v okolju.“
;
2.
v členu 25f se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Gostota živali in prakse gojenja so določene v Prilogi XIIIa, in sicer za vsako vrsto ali skupino vrst. Pri preučevanju vplivov gostote živali in praks gojenja na dobrobit gojenih rib se spremlja stanje rib (kot so: poškodbe plavuti in druge poškodbe, stopnja rasti, vedenje ter splošno zdravje) in kakovost vode.“
;
3.
v odstavku 1 člena 25(k) se doda naslednja točka (e):
„(e)
krmni proizvodi, pridobljeni iz celih rib, ulovljenih v ribogojnicah, ki so potrjene kot trajnostne v okviru sistema, ki ga pristojni organ priznava v skladu z načeli iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
(6) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).“" 						
;
4.
v členu 25k se črta odstavek 2;
5.
v členu 25k se doda naslednji odstavek:
„5. Histidin, proizveden s fermentacijo, se lahko uporablja v krmnih obrokih za salmonidne ribe, kadar viri krme iz odstavka 1 ne zagotavljajo zadostne količine histidina za zadovoljitev prehranskih potreb rib in za preprečevanje nastanka sive mrene.“
;
6.
v členu 25l se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Pri dopolnitvi naravne krme v skladu z odstavkom 2:
(a)
lahko krmni obroki vitke some (Pangasius spp.) iz oddelka 9 Priloge XIIIa vsebujejo največ 10 % ribje moke ali ribjega olja iz trajnostnega ribolova;
(b)
lahko krmni obroki škampov iz oddelka 7 Priloge XIIIa vsebujejo največ 25 % ribje moke in 10 % ribjega olja iz trajnostnega ribolova. Za zagotovitev kvantitativnih prehranskih potreb škampov se lahko v njihovi prehrani uporabi ekološki holesterol; kadar ekološki holesterol ni na voljo, se lahko uporabi neekološki holesterol, pridobljen iz volne, lupinarjev ali drugih virov.“
;
7.
vstavi se naslednji člen 25la:
„Člen 25la
Posebna pravila o krmi za ekološko gojene nedorasle organizme
Pri gojenju ličink ekološko gojenih nedoraslih organizmov se kot krma lahko uporabita konvencionalni fitoplankton in zooplankton.“
;
8.
v členu 25s se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
„6. Pri biološkem obvladovanju ektoparazitov imajo prednost ribe čistilke ter sladkovodne in slanovodne raztopine in raztopine natrijevega klorida.“
;
9.
prilogi VII in XIIIa se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. decembra 2014