РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 875/2013
z dne 2. septembra 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 291(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 9 in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je na podlagi protidampinške preiskave („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 682/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2001 90 30 in ex 2005 80 00, s poreklom iz Tajske („dokončni protidampinški ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Uredba Sveta (ES) št. 954/2008 (3) je spremenila Uredbo (ES) št. 682/2007 glede stopnje dajatve, uvedene za eno družbo in „vse druge družbe“. Spremenjene dajatve se tako gibljejo med 3,1 % in 14,3 %. Uvoz od dveh tajskih proizvajalcev izvoznikov, katerih zavezi sta bili sprejeti s Sklepom Komisije 2007/424/ES (4), je bil oproščen dajatev.
(3)
Svet je z Uredbo (ES) št. 847/2009 (5) sprejel stališče, da cenovne zaveze s fiksno minimalno uvozno ceno niso več primerne za izravnavanje škodljivega učinka dampinga. Posledično so bile sprejete zaveze preklicane, ponudbe o zavezah desetih drugih tajskih proizvajalcev izvoznikov pa zavrnjene.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je 19. marca 2012 po objavi obvestila o bližnjem izteku (6) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki prispevajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje pripravljene ali konzervirane sladke koruze v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 19. junija 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (7) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(7)
Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih postopek zadeva
(8)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike na Tajskem, nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(9)
Zaslišanje je bilo odobreno vsem zainteresiranim stranem, ki so ga zahtevale in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi.
(10)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov na Tajskem in nepovezanih uvoznikov v Uniji, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(11)
Komisija je popolne informacije v zvezi z izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov na Tajskem prejela od 17 proizvajalcev izvoznikov, od katerih jih je v OPP 9 izvažalo v Unijo. Sklenjeno je bilo, da se izbere vzorec 3 proizvajalcev izvoznikov, katerih skupni izvoz v OPP je zajemal 90 % celotnega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.
(12)
Glede na to, da je izpolnjen vprašalnik predložil le en nepovezan uvoznik, se vzorčenje ni uporabljalo za nepovezane uvoznike.
(13)
Ker je v postopek vključenih veliko proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku navedeno, da je Komisija za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, temeljil pa je na obsegu prodaje in proizvodnje ter zemljepisni legi proizvajalca v Uniji. Predlagani vzorec ustreza največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, tj. 58 % celotne proizvodnje industrije Unije. Poleg tega je predlagani vzorec reprezentativen z vidika zemljepisne lege družb, saj zajema tri različne države članice. Na dan objave obvestila o začetku so s proizvajalci Unije potekala posvetovanja v zvezi s predlaganim vzorcem. Predlagani vzorec je bil potrjen, pri čemer se je upoštevalo, da se ni javil noben dodatni proizvajalec in da v zvezi z vzorcem niso bile prejete nobene pripombe.
(14)
Dve od zainteresiranih strani sta trdili, da so bili v vzorec proizvajalcev Unije izbrani samo vložniki in da bi bilo treba vanj vključiti tudi proizvajalce zunaj skupine vložnikov.
(15)
Vendar so bili k sodelovanju pozvani vsi znani proizvajalci Unije, tako vložniki kot nevložniki. Podatke o vzorčenju je predložilo deset proizvajalcev Unije, tako vložniki kot nevložniki. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 13, izbrani vzorec ustreza največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, in predstavlja 58 % celotne proizvodnje industrije Unije. Komisija meni, da je izbrani vzorec reprezentativen v smislu geografske lokacije, ne glede na to, ali so proizvajalci vložniki ali ne. Zato se ta trditev zavrne.
(16)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je zato poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Unije, vključenim v vzorec, ter nepovezanemu uvozniku. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci v Uniji:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francija,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Madžarska,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italija;
(b)
proizvajalci izvozniki na Tajskem:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Zaslišanje je bilo odobreno vsem zainteresiranim stranem, ki so ga zahtevale in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(18)
Zadevni izdelek je sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 2001 90 30, ter sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, razen izdelkov iz tarifne številke 2006, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 2005 80 00, s poreklom iz Tajske.
(19)
Preiskava je pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka, kljub razlikam pri konzerviranju, enake osnovne biološke in kemijske lastnosti ter se dejansko uporabljajo za iste namene.
(20)
Dve od zainteresiranih strani sta trdili, da oznake KN za sladko koruzo ne predstavljajo le zadevnega izdelka, temveč vključujejo znatne količine konzervirane mlade koruze, ki se ne proizvaja v Uniji in ni podobni izdelek. Menita, da je Komisija v svoje podatke morda vključila mlado koruzo.
(21)
Vendar je bila preiskava usmerjena izključno v izdelek, za katerega veljajo ukrepi in ki ne zajema mlade koruze, in sicer z uporabo ustreznih oznak TARIC kot podlago za analizo. Trditev se zavrne, ker gre za netočne podatke.
2. Podobni izdelek
(22)
Ugotovljeno je bilo, da imata sladka koruza, ki jo v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in sladka koruza, proizvedena in prodajana na Tajskem, dejansko enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot sladka koruza, proizvedena na Tajskem in prodana za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(23)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi se zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.
1. Uvodne ugotovitve
(24)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo v obvestilu o začetku zaradi možnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, predvideno vzorčenje. Za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je bil izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov, katerih skupni izvoz zajema približno 90 % celotnega izvoza proizvajalcev izvoznikov, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje.
(25)
Ker je celotni obseg izvoza treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v OPP zajemal približno 25 % celotnega izvoza iz Tajske v Unijo, je bilo treba za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga uporabiti informacije iz drugih virov, kot so podatki iz zahtevka za pregled ter razpoložljivi trgovinski statistični podatki o izvozu (od tajske carine) in o uvozu (od Eurostata).
(26)
Pri določitvi stopnje dampinga se ni upoštevala prodaja trgovcem na Tajskem, kadar je bilo blago namenjeno v neznane izvozne destinacije.
(27)
Tako kot pri prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da nekateri proizvajalci izvozniki del svoje prodaje zadevnega izdelka pridobijo od zunanjih dobaviteljev. Za namen preiskave pri določitvi ustreznih stopenj dampinga ni bila upoštevana prodaja zadevnega izdelka, ki ga niso proizvedli proizvajalci izvozniki.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Določanje normalne vrednosti
(28)
V skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe je bilo za določitev normalne vrednosti za vsakega od treh proizvajalcev izvoznikov najprej določeno, ali je bila njihova skupna domača prodaja podobnega izdelka v OPP reprezentativna v primerjavi z njihovim celotnim izvozom v Unijo, tj. če je obseg prodaje podobnega izdelka, namenjenega domači potrošnji, zajemal 5 % ali več obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(29)
Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za eno od treh vzorčenih družb.
(30)
Nato je bilo proučeno, ali so bile vrste podobnega izdelka, ki jih je prodala ta družba in ki so bile namenjene domači potrošnji, enake ali neposredno primerljive z vrstami za izvoz v Unijo. Za vsako od teh vrst je bilo ugotovljeno, ali je bila prodaja podobnega izdelka, namenjena domači potrošnji, dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja, namenjena domači potrošnji, je bila dovolj reprezentativna, če je zajemala 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.
(31)
V zvezi s to družbo je bilo ugotovljeno, da je bila le ena vrsta podobnega izdelka neposredno primerljiva z vrsto, ki se je izvažala v Unijo. Ta vrsta izdelka je bila tudi na domačem trgu prodana v dovolj reprezentativnih količinah.
(32)
Nato je bilo proučeno, ali je bila vrsta izdelka za družbo iz uvodne izjave 31 prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto izdelka.
(33)
Ugotovljeno je bilo, da je bilo dobičkonosnih več kot 80 % obsega prodaje, namenjene domači potrošnji, zato so bile v skladu s členom 2(4) za določitev normalne vrednosti uporabljene vse transakcije za to vrsto.
(34)
Za vrsto zadevnega izdelka, pri kateri je bila domača prodaja reprezentativna in opravljena v običajnem poteku trgovanja, je bila normalna vrednost določena na podlagi dejanske domače cene, izračunane kot tehtano povprečje celotne domače prodaje te vrste v OPP.
(35)
Za preostala dva proizvajalca izvoznika, katerih prodaja na domačem trgu se ni štela za reprezentativno (pri čemer eden od njiju podobnega izdelka sploh ni prodajal za domačo potrošnjo), in za tretjega proizvajalca izvoznika, katerega skupna prodaja se je štela za reprezentativno, obseg prodaje več vrst podobnega izdelka na domačem trgu pa ne, je bilo treba normalno vrednost oblikovati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.
(36)
Normalna vrednost je bila oblikovana tako, da se je proizvodnim stroškom za vsako vrsto izdelka, ki se izvaža v Unijo, dodal razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA) ter za dobiček.
(37)
V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili za dva proizvajalca izvoznika, katerih prodaja - v obsegu, manjšem ali večjem od 5 % obsega njune prodaje Uniji, - je bila namenjena domači potrošnji, zneski za te stroške ter stopnja dobička določeni na podlagi podatkov o prodaji zadevne družbe pri običajnem poteku trgovanja na domačem trgu.
(38)
Za tretjega proizvajalca izvoznika, ki podobnega izdelka ni prodajal za domačo potrošnjo, so bili v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe zneski teh stroškov ter dobička, uporabljeni za tega tretjega proizvajalca izvoznika, določeni na podlagi tehtanega povprečja zneskov PSA ter dobička drugih dveh proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave 37.
(39)
Dve od zainteresiranih strani sta izpodbijali metodologijo, pojasnjeno v uvodni izjavi 37, tj. uporaba dobička, da se sestavi normalna vrednost, kadar ta dobiček temelji na domačih prodajnih transakcijah v obsegu, ki je manjši od 5 % obsega prodaje v Unijo. Kadar se za domače prodajne transakcije šteje, da so nereprezentativne zaradi nezadostnega obsega, se po njunem mnenju tudi dobiček iz teh transakcij ne bi smel uporabljati.
(40)
Dejansko je bila ista metodologija uporabljena že v prvotni preiskavi in zaradi nespremenjenih okoliščin Komisija meni, da je še vedno veljavna za ta postopek.
2.2 Določanje izvozne cene
(41)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so celotno prodajo opravili neposredno z nepovezanimi strankami v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila prodajna cena tako določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke v Uniji dejansko plačale ali jih plačujejo.
2.3 Primerjava in prilagoditve
(42)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno na osnovi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(43)
Nadomestila za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja in natovarjanja, provizij ter bančnih stroških so bila dodeljena, če so bila primerna in ustrezno utemeljena.
(44)
Poleg tega so bila v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe in v skladu z metodologijo, ki se je uporabljala pri prvotni preiskavi, za tiste proizvajalce izvoznike, katerih prodaja na domačem trgu se opravlja pod lastno blagovno znamko, prodaja v Unijo pa pod blagovno znamko prodajalca na drobno, dodeljena nadomestila za razliko v ravni trgovanja. Raven prilagoditve, izračunane v obliki znižanja stopnje dobička, ki se uporablja pri oblikovanju normalne vrednosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bila ocenjena na podlagi razmerja med stopnjami dobička, ki jih dobiva industrija Unije v zvezi z izdelki z lastno blagovno znamko in v zvezi z vsemi izdelki. Tako je bila stopnja dobička znižana za 20 % do 50 %.
(45)
Dve od zainteresiranih strani sta menili, da tajskega domačega trga ni mogoče primerjati s trgom Unije, saj se velikosti trgov razlikujeta, poleg tega tajski proizvajalci na domačem trgu izdelek prodajajo pod svojo blagovno znamko.
(46)
Najprej je treba opozoriti, da je bilo v uvodni izjavi 22 ugotovljeno, da gre pri sladki koruzi, ki se prodaja na tajskem domačem trgu, in sladki koruzi, ki se izvaža na trg Unije, za podobni izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
(47)
Poleg tega je bila zaradi razlik v stopnji trgovine stopnja dobička prilagojena navzdol za 20 % do 50 % stopnje dobička, ustvarjenega pri prodaji izdelka pod lastno blagovno znamko na domačem trgu. Tudi to je v skladu z metodologijo, uporabljeno v prvotni preiskavi.
2.4 Damping v OPP
(48)
Na podlagi navedenega so se vrednosti stopenj dampinga, izražene kot odstotek cene franko meja Unije pred dajatvijo, gibale med 8 % in 44 %.
3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(49)
Proizvodnja sladke koruze je odvisna od dostopa do sveže požete koruze, dobavljene tovarni za konzerviranje neposredno po žetvi. Sveže požeto koruzo je treba konzervirati v 24 urah po žetvi, zato je zmogljivost za proizvodnjo zadevnega izdelka neposredno povezana z razpoložljivostjo sveže požete koruze.
(50)
Na Tajskem traja sezona žetve približno devet do deset mesecev na leto in zajema dve žetvi na leto. Pri ocenjevanju razpoložljive tehnične proizvodne zmogljivosti je treba v analizo vključiti sezonske omejitve surovin.
(51)
Skupna tehnična zmogljivost treh proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec, se je gibala med 130 000 in 150 000 tonami. Dejanska stopnja izkoriščenosti razpoložljive tehnične zmogljivosti je znašala od 50 % do 80 %.
(52)
Več zainteresiranih strani sicer priznava uporabljeno metodologijo za zmanjšanje tehnične zmogljivosti zaradi omejene dostopnosti surovin, obenem pa so navedle, da je razpoložljiva rezervna zmogljivost pretirana.
(53)
Kot je že bilo poudarjeno v uvodni izjavi 50, tehnične zmogljivosti ni mogoče v celoti izkoristiti, ker je sveže požeta sladka koruza v določenem obdobju nedostopna. Vendar je preiskava pokazala, da nekateri vzorčeni proizvajalci dosegajo najmanj 80-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, pri drugih vzorčenih proizvajalcih pa je ta veliko nižja. Ker imajo vsi proizvajalci primerljiv dostop do surovin, ta nizka izkoriščenost zmogljivosti ni posledica sezonske nedostopnosti sveže požete sladke koruze.
(54)
V skladu z informacijami, ki jih je predložilo združenje Thai Food Processors Association, se je celotni izvoz Tajske v ostale države sveta v obravnavanem obdobju postopoma povečal za približno 20 % ter v OPP dosegel 150 000-200 000 ton. To pomeni, da se razpoložljiva količina sladke koruze lahko poveča in se dejansko postopoma povečuje, kadar proizvajalci izvozniki potrebujejo dodatne količine. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je v obravnavanem obdobju celotna proizvodnja rumene koruze na Tajskem gibala med 4,1 milijona in 4,5 milijona ton. Čeprav vsi priznajo, da proizvodnje rumene koruze ni mogoče zamenjati s proizvodnjo sladke koruze v razmerju 1 proti 1, velika razlika v obsegu proizvodnje jasno kaže, da lahko tudi najmanjši upad proizvedene količine rumene koruze v korist sladke koruze bistveno vpliva na skupno proizvodnjo sladke koruze na Tajskem.
(55)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da bi trije vzorčeni proizvajalci lahko proizvedli dodatno količino približno 40 000 do 60 000 ton na leto („dejanska rezervna zmogljivost“), kar je enako približno 2- do 3-kratnemu celotnemu tajskemu izvozu zadevnega izdelka v Unijo.
(56)
Dejanska rezervna zmogljivost samo vzorčenih proizvajalcev se zato lahko šteje za znatno. Poleg tega je na Tajskem še 15 drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka, ki imajo tudi dostop do zelo velike proizvodnje sladke koruze na Tajskem.
(57)
Na podlagi informacij, pridobljenih iz drugih virov, in sicer:
-
informacij, pridobljenih iz internetnih predstavitev proizvajalcev izvoznikov,
-
informacij, pridobljenih v zvezi z izvedbo vzorčenja, in
-
informacij, pridobljenih iz podatkovne zbirke, vzpostavljene v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe,
je mogoče sklepati, da je skupna zmogljivost vsaj dveh glavnih proizvajalcev izvoznikov, od katerih je eden sodeloval pri preiskavi v zvezi s pregledom, vendar ni bil izbran za vzorec (in zato ni predložil podrobnih informacij v zvezi s tem), znašala od 50 000 do 100 000 ton.
(58)
Nazadnje pa ni nobenih dokazov, ki bi kazali na to, da bi se v primeru uporabe rezervne zmogljivosti tajskih proizvajalcev stopnja potrošnje na tajskem domačem trgu ali na trgih tretjih držav povečala, s čimer bi se lahko povečana proizvodnja absorbirala. Tajski domači trg je majhen; v povprečju sta bila na njem prodana le 1 do 2 % celotne proizvodnje vseh vzorčenih tajskih proizvajalcev. To potrjuje, da bo vsa dodatna proizvodnja sladke koruze izvožena iz Tajske.
3.2 Privlačnost trga Unije
(59)
Pri primerjavi cen zadevnega izdelka pri izvozu v Unijo s cenami, zaračunanimi za podobni izdelek na domačem trgu, sta se pojavili dve dejstvi: na domačem trgu so cene relativno visoke (zaradi prodaje pod lastno blagovno znamko), obseg prodaje pa relativno majhen v primerjavi z obsegom izvoza. Glede na to ni očitnega tveganja, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov trgovina preusmerila s prodaje na domačem trgu na prodajo v Unijo.
(60)
Pri primerjavi cen zadevnega izdelka pri izvozu v Unijo s cenami, zaračunanimi za podobni izdelek na trgih tretjih držav, je bilo ugotovljeno, da so cene treh vzorčenih proizvajalcev, ki izvažajo v Unijo, v povprečju za 14 % višje.
(61)
To ugotovitev potrjujejo tudi trgovinski statistični podatki tajske carine. Po pretvorbi logistične teže (pločevinka + koruza + tekočina) v neto težo pločevinke (koruza + tekočina) v skladu z metodologijo v zahtevku za pregled se Uniji na kilogram zaračuna v povprečju 5 % več kot tretjim državam.
(62)
Čeprav je več strani izrazilo dvom, da bi bila razlika v ceni v višini 5 % ali 14 % lahko dovolj velika, da bi povzročila preusmeritev trgovine v Unijo, je preiskava pokazala, da se to na trgu sladke koruze dejansko lahko zgodi. V sedanjem postopku je ena od tajskih družb (Karn Corn) pridobila stopnjo dajatve, ki je za 8 % do 10 % nižja od stopnje večine drugih tajskih izvoznikov. Ta prednost v višini 8 % do 10 % pa je bila dovolj, da se je njen delež v tajskem izvozu v Unijo med OP prvotne preiskave in OPP sedanje preiskave za sedemkrat povečal.
(63)
Poleg tega je kljub veljavni protidampinški dajatvi v višini 3,1 % družba Karn Corn od uvedbe protidampinških dajatev več kot podvojila obseg svojega izvoza v Unijo. To pomeni, da je trg Unije v primerjavi z drugimi trgi privlačen tudi v primeru majhne razlike v ceni.
(64)
Za zaključek je treba poudariti, da je zaradi prodaje pod lastno blagovno znamko na domačem trgu tveganje, da se trgovina z domačega trga preusmeri na trg Unije, sicer majhno, vendar obstaja precejšnje tveganje, da se trgovina s prodaje v tretje države preusmeri na prodajo na trgu Unije zaradi višjih cen na slednjem.
(65)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da so cene na trgu Unije sorazmerno manj privlačne v primerjavi s cenami v drugih državah, npr. na Japonskem. Zato bi bilo tveganje preusmeritve trgovine pretirano, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
(66)
Opozoriti je treba, da se prodaja v tretje države obravnava v skupini, ugotovitev iz uvodne izjave 63 pa temelji na cenah v vse tretje države v povprečju. Res je, da se v nekatere med temi tretjimi državami izdelek izvaža po višjih izvoznih cenah, v druge pa po nižjih. Očitno je, da nižje izvozne cene pomenijo večje tveganje za preusmeritev trgovine, če bi ukrepi prenehali veljati.
(67)
Poleg tega je ena od zainteresiranih strani trdila, da zaradi pogodbenih povezav z uvozniki v tretjih državah ne bo tako preprosto zamenjati odjemalcev v različnih državah.
(68)
Čeprav pogodbene povezave med proizvajalci izvozniki na Tajskem in uvozniki v različnih tretjih državah lahko obstajajo in se v kratkoročnem obdobju lahko ohranijo, ni dokazov, da teh pogodbenih obveznosti ne bi bilo mogoče opustiti, da se omogoči prodaja na trge z višjimi cenami, kot je trg Unije.
(69)
Poleg tega so zainteresirane strani trdile, da izvoza v nekatere tretje države, kot je Južna Koreja, ni mogoče primerjati, ker so nabor izdelkov (npr. velikost pločevinke) in prodajni pogoji (npr. prevozni pogoji) lahko drugačni.
(70)
Opozoriti je treba, da so bili rezultati primerjav v uvodnih izjavah 58, 59 in 60 kazalniki razlik v cenah izvoza v vse tretje države. Učinek vseh vprašanj, ki zadevajo tajski izvoz na majhno število trgov, na celotno primerjavo je zato že sam po sebi omejen. Ker so podatki o tajskem izvozu evidentirani na podlagi FOB, je tudi vpliv morebitne razlike v prevoznih pogojih ali prevoznih stroških omejen na strošek domačega prevoza znotraj Tajske in je zato lahko le zanemarljiv.
(71)
Ker ni nobenih dokazov, da povprečna cena za vse tretje države ni primerljiva z izvozno ceno v Unijo, je sklep v uvodni izjavi 63 utemeljen.
4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga
(72)
Zdi se, da bo v primeru razveljavitve ukrepa relativno višja raven cen na trgu Unije verjetno privabila velike količine zadevnega izdelka, ki se tretjim državam trenutno prodaja po nižjih cenah.
(73)
Proizvajalci izvozniki iz Tajske so nadaljevali damping, ki so ga izvajali v OPP.
(74)
Poleg tega je mogoče na podlagi razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti na Tajskem in dejstva, da so cene na trgu Unije bistveno višje od cen na trgih tretjih držav, sklepati, da obstaja tveganje, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov obseg izvoza zadevnega izdelka povečal.
(75)
Za zaključek je treba poudariti, da obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(76)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek proizvajalo približno 20 proizvajalcev v Uniji. Zato se šteje, da je proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled) proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(77)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled,
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja v Uniji
(78)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Unije, namenjene za trg Unije, podatkov o obsegu uvoza za trg Unije, pridobljenih iz podatkovne zbirke iz člena 14(6), v zvezi z drugimi proizvajalci Unije pa na podlagi informacij iz zahtevka.
(79)
V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja v Uniji povečala za 9 %. Medtem ko se je od leta 2008 do leta 2009 zmanjšala za 5 %, se je v letih 2010 in 2011 povečala za 6 oziroma 9 odstotnih točk (tj. v primerjavi s prejšnjim letom). V OPP se je nato precej stabilizirala, in sicer na ravni približno 350 000 ton.
2008
2009
2010
2011
OPP
Skupna potrošnja v Uniji (v tonah)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Uvoz iz zadevne države
(a) Obseg
(80)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz zadevne države v Unijo se je zmanjšal za 43 %, tj. s približno 38 000 ton leta 2008 na približno 22 000 ton v OPP. Leta 2009 se je zmanjšal za 15 %, leta 2010 za dodatnih 20 odstotnih točk, leta 2011 pa za nadaljnjih 11 odstotnih točk, preden se je v OPP ponovno nekoliko povečal, in sicer za 3 odstotne točke.
2008
2009
2010
2011
OPP
Obseg uvoza iz Tajske
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeks (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržni delež uvoza iz Tajske (%)
12
11
8
6
6
Cena uvoza iz Tajske (v EUR/tono)
835
887
806
775
807
Indeks (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Vir:
Podatkovna zbirka iz člena 14(6).
(b) Tržni delež
(81)
Ustrezni tržni delež, ki so ga imeli tajski izvozniki v zadevni državi na trgu Unije, se je postopno zmanjšal za približno 50 % ali za 6 odstotnih točk v obravnavanem obdobju, tj. z 12 % leta 2008 na 6 % v OPP. Tajski tržni delež se je natančneje zmanjševal z 12 % leta 2008 na 11 % leta 2009, na 8 % leta 2010 in na 6 % leta 2011/v OPP.
(c) Cene
(i) Gibanje cen
(82)
Med letom 2008 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je povprečna cena uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države znižala za 3 %, tj. z 835 EUR/tono leta 2008 na 807 EUR/tono v OPP. Natančneje so se cene leta 2008 povišale za 6 %, preden so se leta 2010 znižale za 10 odstotnih točk, leta 2011 pa za nadaljnje 3 odstotne točke. Od leta 2011 do OPP pa so se te cene ponovno povišale za 4 odstotne točke.
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(83)
Izvedena je bila primerjava cen za podobne vrste izdelkov med prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije v Uniji. Zato je bila izvedena primerjava med cenami franko tovarna brez vseh rabatov in davkov industrije Unije ter cenami CIF meja Unije proizvajalcev izvoznikov zadevne države, ki so bile ustrezno prilagojene za konvencionalne dajatve, stroške raztovarjanja in carinjenja. Primerjava je pokazala, da so bile v OPP cene zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki se je prodajal v Uniji, na splošno višje od cen industrije Unije. Poleg tega na podlagi uvozne statistike (podatkovna zbirka iz člena 14(6)) za celoten uvoz iz Tajske v Uniji ni bila zabeležena nobena stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen (niti za sodelujoče izvoznike niti za izvoznike, ki niso sodelovali, ne glede na nabor izdelkov).
3. Položaj industrije Unije
(84)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(85)
Za ta trg sta med drugim značilni dve prodajni poti, tj. prodaja pod lastno blagovno znamko proizvajalca in prodaja pod blagovno znamko prodajalca na drobno. Prodajni stroški pri prodaji po prvem kanalu so v primerjavi s prodajo po drugem običajno višji, namenjeni so predvsem trženju in oglaševanju, višje pa so tudi prodajne cene.
(86)
Preiskava je pokazala, da je bil celoten uvoz sodelujočih tajskih izvoznikov povezan z drugo potjo, tj. z blagovno znamko prodajalca na drobno. Zato se je zdelo primerno, da se v analizi škode loči med prodajo industrije Unije pod lastno blagovno znamko in znamko prodajalca na drobno, kadar je to pomembno, ker je dampinški uvoz najbolj v konkurenci s podobnimi izdelki industrije Unije, ki se prodajajo pod blagovno znamko prodajalca na drobno. To razločevanje je bilo namenjeno zlasti določitvi obsega prodaje, prodajnih cen in dobičkonosnosti. Vendar so zaradi popolnosti v spodnjih tabelah prikazani in pojasnjeni tudi skupni podatki (vključno z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno). V OPP je prodaja industrije Unije pod blagovno znamko prodajalca na drobno zajemala približno 70 % celotne prodaje industrije Unije in približno 60 % vrednosti njene prodaje.
(87)
Glede na to, da se sladka koruza v Uniji predeluje le v poletnih mesecih, je več kazalnikov škode za leto 2011 in OPP (od 1. aprila 2011 do 30. marca 2012) navidezno enakih. To velja predvsem za proizvodnjo in proizvodno zmogljivost.
3.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(88)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju s približno 372 000 ton leta 2008 zmanjšala za 8 %. Natančneje se je leta 2009 zmanjšala za 25 %, leta 2010 za 13 odstotnih točk, leta 2011/v OPP pa se je ponovno povečala za 31 odstotnih točk.
2008
2009
2010
2011
OPP
Proizvodnja (v tonah)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
93
92
(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(89)
Proizvodna zmogljivost je v letih 2008, 2009 in 2010 znašala približno 488 000 ton, leta 2011/v OPP pa se je zmanjšala za 9 %, kar je bilo posledica zaprtja enega od obratov enega od vzorčenih proizvajalcev Unije.
2008
2009
2010
2011
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
76
57
47
77
77
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Vir:
Preiskava.
(90)
Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2008 znašala 76 %. Leta 2009 se je zmanjšala na 57 %, leta 2010 pa na 47 %, preden se je leta 2011/v OPP povečala na 77 %. V celotnem obravnavanem obdobju je bila izkoriščenost zmogljivosti stabilna, ker je bila zmanjšana proizvodnja v skladu z zmanjšano proizvodno zmogljivostjo.
(c) Obseg prodaje
(91)
Leta 2009 se je na trgu Unije prodaja proizvodnje industrije Unije, namenjena za blagovno znamko prodajalca na drobno, nepovezanim strankam najprej zmanjšala za 6 %, preden se je leta 2010 povečala za 17 odstotnih točk, leta 2011 pa za nadaljnjih 24 odstotnih točk. Od leta 2011 do OPP se je ta prodaja ponovno zmanjšala za 4 odstotne točke. Med letom 2008 in OPP se je ta prodaja skupaj povečala za približno 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPP
Obseg prodaje unije (z blagovno znamko prodajalca na drobno) nepovezanim strankam (v tonah)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeks (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Obseg prodaje Unije (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) nepovezanim strankam (v tonah)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Vir:
Preiskava.
(92)
Na trgu Unije je bilo gibanje celotne prodaje (lastna blagovna znamka in blagovna znamka prodajalca na drobno) proizvodnje industrije Unije nepovezanim strankam precej podobno, le nekoliko manj izrazito. Prodaja se je leta 2009 najprej zmanjšala za 5 %, preden se je leta 2010 povečala za 12 odstotnih točk, leta 2011 pa za nadaljnjih 14 odstotnih točk. Od leta 2011 do OPP se je ta prodaja ponovno zmanjšala za 2 odstotni točki. Med letom 2008 in OPP se je ta prodaja skupaj povečala za približno 19 %.
(d) Tržni delež
(93)
Industrija Unije je imela v letih 2008 in 200983-odstotni tržni delež. Leta 2010 se je povečal na 88 %, leta 2011 pa na 91 %, preden se je v OPP nekoliko zmanjšal, in sicer na 90 %. Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju skupaj povečal za 7 odstotnih točk.
2008
2009
2010
2011
OPP
Tržni delež industrije Unije (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (%)
83
83
88
91
90
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Vir:
Preiskava.
(e) Rast
(94)
Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja v Uniji povečala za 9 %, se je obseg prodaje industrije Unije, namenjene za blagovno znamko prodajalca na drobno, na trgu Unije povečal za 31 %, medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije, namenjene za lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno, na trgu Unije povečal za 19 %. Industrija Unije je med letom 2008 in OPP pridobila približno 7 odstotnih točk tržnega deleža, dampinški uvoz pa je izgubil približno 6 odstotnih točk tržnega deleža. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije lahko izkoristila rast trga.
(f) Zaposlenost
(95)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letoma 2008 in 2009 najprej zmanjšala za 17 % in za nadaljnjih 5 odstotnih točk leta 2010, leta 2011/v OPP pa se je povečala za 11 odstotnih točk. Na splošno se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 %, tj. s približno 2 300 na približno 2 000 oseb.
2008
2009
2010
2011
OPP
Zaposlenost (osebe)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeks (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Vir:
Preiskava.
(g) Produktivnost
(96)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot obseg proizvodnje (v tonah) na zaposlenega na leto, se je z začetne ravni 163 ton na zaposlenega leta 2009 najprej zmanjšala za 10 % in za nadaljnjih 10 odstotnih točk leta 2010, nato pa se je leta 2011 povečala za 23 odstotnih točk, v OPP pa za 1 odstotno točko. V obravnavanem obdobju se je produktivnost industrije Unije skupaj povečala za 4 %. Ta razvoj kaže na dejstvo, da je bilo zmanjšanje delovne sile občutnejše od zmanjšanja proizvodnje.
2008
2009
2010
2011
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
163
147
130
169
169
Indeks (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Vir:
Preiskava.
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(97)
Cene na enoto pri prodaji izdelkov industrije Unije pod blagovno znamko prodajalca na drobno nepovezanim strankam so se leta 2009 povišale za 7 %, nato pa so se leta 2010 znižale za 8 odstotnih točk in leta 2011 za nadaljnjih 5 odstotnih točk. Od leta 2011 do OPP so se povišale za 3 odstotne točke. Skupaj so se te cene v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, tj. z ravni 1 073 EUR/tono na 1 041 EUR/tono v OPP.
2008
2009
2010
2011
OPP
Cena na enoto na trgu Unije (z blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR/tono)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeks (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Cena na enoto na trgu Unije (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR/tono)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeks (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Vir:
Preiskava.
(98)
Gibanje skupnih prodajnih cen (lastne blagovne znamke in blagovne znamke prodajalca na drobno) industrije Unije na trgu Unije za nepovezane stranke je bilo precej podobno. Leta 2009 so se prodajne cene zvišale za 5 %, leta 2010 pa znižale za 7 odstotnih točk in leta 2011 za nadaljnje 3 odstotne točke. Od leta 2011 do OPP so se povišale za 2 odstotni točki. Skupaj so se te cene v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, tj. z ravni 1 248 EUR/tono na 1 215 EUR/tono v OPP.
(i) Višina stopnje dampinga
(99)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se damping nadaljuje in da višine dejanskih stopenj dampinga (tj. do 44 %) ni mogoče šteti za zanemarljivo.
(j) Okrevanje od preteklega dampinga
(100)
Zgoraj proučeni makrokazalniki in spodaj proučeni mikrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegel želen rezultat odprave škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je položaj industrije še vedno nestabilen in ranljiv. Dejansko je dobičkonosnost segmenta izdelkov z blagovno znamko prodajalca na drobno, ki so v neposredni konkurenci z uvozom iz Tajske, šibka. Prodajne cene industrije Unije v tem tržnem segmentu so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, medtem ko so se proizvodni stroški v istem obdobju povečali za približno 10 %. Industrija Unije očitno ni mogla pokriti svojih stroškov, kar je povzročilo znatne izgube. To je ob upoštevanju pomena blagovne znamke prodajalca na drobno v sektorju sladke koruze industrije Unije (ki predstavlja 70 % njegovega celotnega obsega prodaje in 60 % njegove celotne vrednosti prodaje) škodljivo vplivalo na splošno dobičkonosnost. Zato ni bilo mogoče ugotoviti, kakšno je bilo dejansko okrevanje po preteklem dampingu, in se šteje, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
3.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(101)
Končne ravni zalog industrije Unije so se v obravnavanem obdobju stalno zmanjševale. Leta 2009 so se zmanjšale za 2 %, leta 2010 za 27, leta 2011 za 2 in v OPP za nadaljnjih 24 odstotnih točk. Kljub temu je treba opozoriti, da raven zaloge ni jasen kazalnik škode za to industrijo. Visoka raven zalog na koncu vsakega leta je povezana s tem, da se žetev in konzerviranje vsako leto običajno končata oktobra. Zaloga je zato blago, ki čaka na odpremo v obdobju od novembra do julija.
2008
2009
2010
2011
OPP
Končne zaloge (v tonah)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeks (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Vir:
Preiskava.
(b) Plače
(102)
Stroški dela so se med letom 2008 in OPP zmanjšali za 7 %. Natančneje so se plače leta 2009 znižale za 16 %, leta 2010 še za nadaljnjo 1 odstotno točko, leta 2011/v OPP pa so se povišale za 10 odstotnih točk. Zmanjšanje ravni zaposlenosti v obravnavanem obdobju je vplivalo na splošno znižanje plač.
2008
2009
2010
2011
OPP
Letni stroški dela (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeks (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Vir:
Preiskava.
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(103)
V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje izdelkov industrije Unije, namenjenih za blagovno znamko prodajalca na drobno, izražena kot odstotek neto prodaje, zmanjšala z dobička v višini 5,6 % leta 2008 na izgubo v višini 5,4 % v OPP.
2008
2009
2010
2011
OPP
Dobičkonosnost Unije (z blagovno znamko prodajalca na drobno) (% neto prodaje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indeks (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Dobičkonosnost Unije (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (% neto prodaje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indeks (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Donosnost naložb (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indeks (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Vir:
Preiskava.
(104)
Zmanjšala se je tudi dobičkonosnost prodaje izdelkov industrije Unije, namenjenih za lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno, in sicer z 8,5 % leta 2008 na 1,6 % v OPP. Zmanjšanje je torej manj izrazito kot zmanjšanje dobičkonosnosti za prodajo le z blagovno znamko prodajalca na drobno. Razlog za zmanjšanje dobičkonosnosti je dejstvo, da so se prodajne cene v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, medtem ko so se proizvodni stroški (predvsem v zvezi s sladko koruzo in pločevinkami) v istem obdobju povečali za 5 %. Industrija Unije očitno ni mogla prenesti povečanih proizvodnih stroškov na svoje stranke.
(105)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček (za lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) kot odstotek čiste knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Z ravni približno 24,3 % leta 2008 se je zmanjšala na 4,4 % v OPP, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 82 %.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(106)
Neto denarni tok pri poslovanju je leta 2008 znašal približno 27 000 EUR. Leta 2009 se je povečal na približno 23 milijonov EUR, leta 2010 pa na približno 58 milijonov EUR, preden se je leta 2011 ponovno zmanjšal na približno 8 milijonov EUR. Od leta 2011 do OPP se je povečal na približno 11 milijonov EUR. Noben od sodelujočih proizvajalcev Unije ni navedel, da je imel težave pri zbiranju kapitala.
2008
2009
2010
2011
OPP
Denarni tok (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeks (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Vir:
Preiskava.
(e) Naložbe
(107)
Letne naložbe industrije Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se od leta 2008 do leta 2009 povečale za 45 %, od leta 2009 do leta 2010 zmanjšale za 34 odstotnih točk, leta 2011 povečale za 57 odstotnih točk, od leta 2011 do OPP pa so se zmanjšale za 4 odstotne točke. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju povečale za 64 %, namenjene pa so bile vzdrževanju in obnovi obstoječe opreme in ne povečanju zmogljivosti.
2008
2009
2010
2011
OPP
Neto naložbe (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeks (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Vir:
Preiskava.
4. Sklep o škodi
(108)
Med letom 2008 in OPP je bilo opazno negativno gibanje pri več kazalnikih. Poleg donosnosti naložb so se zmanjšali tudi obseg proizvodnje za 8 %, proizvodna zmogljivost za 9 % in raven zaposlenosti za 11 %. V zvezi z manjšo proizvodnjo je treba poudariti, da je bil leta 2008 pridelek večji od pričakovanega in je v istem letu prispeval k večjemu obsegu proizvodnje industrije Unije. V istem obdobju je uvoz iz Tajske (ki je večinoma fakturiran v USD) postal privlačnejši zaradi šibkejšega USD. To povečanje dobave sladke koruze (tako v Uniji kot na Tajskem) je sovpadalo z gospodarsko in finančno krizo v Uniji, ki je vplivala na potrošnjo. Večje proizvodnje Unije zato ni bilo mogoče v celoti prodati na trgu Unije. Zaradi tega se je raven proizvodnje zmanjšala, zaloge pa so se v naslednjih letih skrčile, vendar s tem ni mogoče v celoti pojasniti škode, ki jo je utrpela industrija.
(109)
Dobičkonosnost industrije Unije pri prodaji sladke koruze (lastne in blagovne znamke prodajalca na drobno) se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala. Jasno je, da segment izdelkov z blagovno znamko prodajalca na drobno, v katerem se mora industrija Unije spoprijemati s konkurenco uvoza iz Tajske, prinaša izgubo (dobičkonosnost se je zmanjšala z dobička v višini več kot 5 % leta 2008 na izgubo v višini več kot 5 % v OPP). Proizvajalci Unije so znižali prodajne cene na trgu Unije za 3 % in na račun dobičkonosnosti uspeli ponovno pridobiti tržni delež. Industrija je odvisna od prodaje izdelkov z blagovno znamko prodajalca na drobno, saj ni zadostnega povpraševanja po izdelkih z lastno blagovno znamko, in ker prodaja izdelkov z blagovno znamko prodajalca na drobno zajema približno 60 % skupne vrednosti prodaje, se je v obravnavanem obdobju splošna dobičkonosnost zmanjšala z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Nekateri kazalniki kažejo, da je industrija po zaslugi vzpostavljenih ukrepov ponovno pridobila svoj položaj. Obseg uvoza iz Tajske in njegov ustrezen tržni delež sta se skoraj prepolovila, tj. z 12 % leta 2008 na le 6 % v OPP. Tržni delež industrije Unije se je s 83 % leta 2008 povečal na 90 % v OPP. Poleg tega se zaradi povprečnih cen uvoza iz Tajske v OPP niso nelojalno znižale cene industrije Unije, ampak se je hkrati preprečilo, da bi industrija Unije višje stroške prenesla na stranke. Pozitivno gibanje je bilo mogoče opaziti tudi pri drugih kazalnikih. V obravnavanem obdobju se je izkoriščenost zmogljivosti povečala za 2 % in je s 77 % v OPP dosegla precej visoko raven. Obseg prodaje izdelkov industrije Unije z blagovno znamko prodajalca na drobno, ki so v neposredni konkurenci z uvozom iz Tajske, se je povečal za 31 %, skupna prodaja v obeh segmentih pa se je povečala za 19 %. Naložbe so se povečale za 64 %. Ti dejavniki kažejo, da si je industrija lahko opomogla. Vendar ji ni uspelo doseči zadostne ravni dobičkonosnosti, da bi ohranila znaten delež na trgu, na katerem sta v konkurenci le industrija Unije in uvoz iz Tajske (uvoz iz drugih tretjih držav je razpršen in neznaten).
(111)
Konkurenčnost na trgu Unije je občutljivo vprašanje. Na eni strani se industrija Unije pri enem delu trga - segmentu izdelkov za lastno blagovno znamko - ne srečuje z zunanjo konkurenco. Pogajalska moč lastnikov blagovne znamke v razmerju do prodajalcev na drobno je precejšnja. Dejansko so ti lastniki tisti, ki določajo cene. Trg krepijo tudi štirje vzorčeni proizvajalci s 54-odstotnim tržnim deležem. Po drugi strani pa v segmentu zasebnih blagovnih znamk prevladujejo prodajalci na drobno. Zaradi zunanje konkurence in konkurence v Uniji so cene stalno pod pritiskom. Zato proizvajalci Unije višje proizvodne stroške (predvsem sladke koruze ali pločevink) težje prenesejo na stranke (proizvodni stroški industrije Unije so se v obravnavanem obdobju povečali za 5 %), saj je pri cenah viden pritisk uvoza iz Tajske.
(112)
Industrija Unije je tržni delež uspela povečati tako, da je obsegu dala prednost pred cenami. Po drugi strani ni mogoče zanemariti dejstva, da za večinski del dejavnosti na področju sladke koruze (z blagovno znamko prodajalca na drobno) ni mogla pokriti stroškov. Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je položaj industrije Unije še vedno nestabilen in ranljiv.
(113)
Več strani je menilo, da si je glede na izboljšanje številnih kazalnikov industrija Unije opomogla, zlasti glede na velik tržni delež industrije Unije ter negativno nelojalno nižanje prodajnih cen.
(114)
Dejansko je slika škode, ki jo je utrpela industrija Unije, mešana. Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz Tajske. V celoti gledano in zlasti ob upoštevanju nizke donosnosti, ki se še znižuje, pa položaj industrije Unije ostaja nestabilen.
(115)
Negativno nelojalno nižanje prodajnih cen in znaten tržni delež industrije Unije sama po sebi ne pomenita, da je bila škoda odpravljena. Zaradi nadaljnjega dampinškega uvoza iz Tajske (s stopnjami dampinga do 44 %) je prišlo do zamrznitve cen na trgu Unije. V prizadevanjih za ponovno pridobitev izgubljenega tržnega deleža je industrija Unije obdržala nizke cene, kar je privedlo do upada donosnosti.
(116)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi morala ocena škode temeljiti na splošni uspešnosti industrije Unije in ne le na uspešnosti enega segmenta trga.
(117)
Kot v prvotni preiskavi je ocena škode temeljila na splošni uspešnosti industrije Unije (lastna blagovna znamka in blagovna znamka prodajalca na drobno), pri nekaterih kazalnikih škode (donosnost, obseg prodaje in prodajne cene) pa na blagovni znamki prodajalca na drobno. Okoliščine, ki bi upravičevale odstopanje od te metodologije, se niso spremenile, zato ta ostaja veljavna za oceno položaja industrije Unije. Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 84 in 85, za sladko koruzo še vedno obstajata dve prodajni poti, celoten uvoz od sodelujočih tajskih izvoznikov pa sodi v prodajno pot blagovne znamke prodajalca na drobno. Tudi če bi se upoštevala zgolj splošna uspešnost industrije Unije, bi še vedno veljal sklep, da je industrija Unije, glede na nizko donosnost, ki se še naprej zmanjšuje, še vedno v nestabilnem položaju. Na podlagi navedenega se trditev zavrne.
(118)
Dve od zainteresiranih strani sta trdili, da je nezmožnost industrije Unije morda posledica konkurence znotraj Unije.
(119)
Razmere na trgu Unije z vidika konkurence se dejansko ne razlikujejo bistveno od razmer v obravnavanem obdobju iz prvotne preiskave (dve prodajni poti, približno 20 proizvajalcev v Uniji). Kljub temu je industrija Unije leta 2002, preden se je začel tajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah, dosegala več kot 20-odstotno splošno stopnjo dobička (lastna blagovna znamka in blagovna znamka prodajalca na drobno) in 17-odstotno stopnjo pri blagovni znamki prodajalca na drobno. To pomeni, da konkurenca v Uniji industriji Unije ne preprečuje, da bi dosegla zdravo stopnjo dobička. Industriji Unije zvišanje cen onemogočata zlasti nadaljnji dampinški uvoz in posledični pritisk na cene.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(120)
Na podlagi zgoraj navedenih gibanj se zdi, da so protidampinški ukrepi delno dosegli želen rezultat, tj. odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Položaj industrije pa je po drugi strani še vedno nestabilen in ranljiv, kar je razvidno iz negativnega gibanja več kazalnikov škode.
(121)
Kot navedeno, imajo tajski izvozniki na voljo neizkoriščeno zmogljivost za zelo hitro povečanje izvoza. Poleg tega tajski trgovinski statistični podatki potrjujejo, da je obseg izvoza Tajske v tretje države leta 2011 znašal okrog 140 000 ton, kar je približno sedemkrat več kot njen obseg izvoza v Unijo. Glede na donosnejše cene na trgu Unije v primerjavi s trgi nekaterih tretjih držav je verjetno, da bo velik obseg izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov preusmerjen na trg Unije. Takšno nenadno povečanje je bilo mogoče opaziti že v prvotni preiskavi, ko se je tržni delež uvoza Unije iz Tajske zgolj v treh letih skoraj podvojil, in sicer s 6,8 % leta 2002 na 12,7 % leta 2005.
(122)
Zato je mogoče na podlagi navedenega sklepati, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode.
(123)
Več zainteresiranih strani je izrazilo dvom v sklep o verjetni ponovitvi škode. Trdile so zlasti, da je 5-odstotna razlika v ceni med trgom Unije in trgi tretjih držav premajhna, da bi povzročila preusmeritev izvoza sladke koruze na trg Unije. Ta trditev je obravnavana že v uvodni izjavi 61 zgoraj. Poleg tega so zainteresirane strani trdile, da sladka koruza ni blago, ki bi ga bilo enostavno preusmeriti na drug trg. Vendar ta trditev ni utemeljena in ne ustreza ugotovitvam te preiskave.
(124)
Čeprav je bila verjetnost ponovitve škode ugotovljena z vnaprejšnjo oceno, temelji na dejstvih iz uvodne izjave 121. Trditev se zato zavrne.
G. INTERES UNIJE
(125)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(126)
Kot je bilo navedeno, je položaj industrije Unije še vedno nekoliko ranljiv in nestabilen. Za povišane prodajne cene (zlasti za blagovno znamko prodajalca na drobno) in pokritje višjih proizvodnih stroškov bi industrija Unije uporabila olajšavo podaljšanja ukrepov. Tako bi lahko izboljšala svoj finančni položaj.
2. Interes prodajalcev na drobno in potrošnikov
(127)
K sodelovanju je bilo povabljenih več kot 40 uvoznikov/prodajalcev na drobno in dve organizaciji potrošnikov/trgovinski organizaciji. Sodeloval je le en prodajalec na drobno. Njegov uvoz je v OPP zajemal majhen del celotnega uvoza iz Tajske. Delež njegovega prihodka od prodaje sladke koruze je bil zanemarljiv v primerjavi s celotnim prihodkom od prodaje. Poleg tega je ponovna prodaja sladke koruze v OPP ustvarila zelo velik dobiček. Navedeni dejavniki kažejo, da prodajalci na drobno ne bi bili nesorazmerno prizadeti, četudi bi bilo izvajanje ukrepov podaljšano.
(128)
Poleg tega je stališča predstavilo več trgovinskih združenj, ki so se tudi udeležila zaslišanja. Trdijo, da bi bilo treba protidampinške ukrepe razveljaviti zaradi majhnega in padajočega tržnega deleža uvoza iz Tajske, ki sovpada z velikim in naraščajočih tržnim deležem industrije Unije.
(129)
Kar se tiče potrošnikov, je povprečna potrošnja sladke koruze na gospodinjstvo zelo majhna, tj. do 5 EUR na leto. Učinki nadaljnjega izvajanja ukrepov bi bili ob upoštevanju zmernosti obstoječih ukrepov za potrošnike verjetno zanemarljivi.
(130)
Na podlagi navedenega in ob upoštevanju splošne nizke stopnje sodelovanja se šteje, da predlagani ukrepi verjetno ne bodo bistveno vplivali na položaj prodajalcev na drobno in potrošnikov v Uniji.
3. Nevarnost nezadostne oskrbe/konkurenca na trgu Unije
(131)
Najprej je treba opozoriti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni preprečevanju dostopa uvoza, za katerega so ukrepi uvedeni, do trga Unije, ampak naj bi odpravili učinek izkrivljenih tržnih pogojev, ki nastanejo zaradi stalne prisotnosti dampinškega uvoza.
(132)
Potrošnja v Uniji se je v OPP povečala za 9 % in dosegla približno 350 000 ton. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju stalno presegala povpraševanje v Uniji in v OPP dosegla raven približno 440 000 ton. Med proizvajalci Unije je dovolj velika konkurenca. Glede na to, da je industrija Unije v OPP izkoristila 77 % zmogljivosti, se zdi, da ima v primeru povečanja povpraševanja na voljo neizkoriščeno zmogljivost za dodatno povečanje proizvodnje. Del povpraševanja lahko pokrije tudi uvoz iz drugih tretjih držav, zlasti iz Združenih držav in Ljudske republike Kitajske. Kot je bilo navedeno, bi bilo treba poudariti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni preprečevanju uvoza iz Tajske v Unijo. Glede na nizko stopnjo ukrepov se pričakuje, da bo tajski uvoz še naprej imel določen delež na trgu Unije.
(133)
Glede na navedeno ni mogoče sklepati, da bi bila oskrba na trgu Unije verjetno nezadostna ali konkurenca na trgu Unije omejena, če bi se protidampinški ukrepi ohranili.
4. Sklep o interesu Unije
(134)
Glede na navedeno se zdi, da bodo negativni učinki nadaljevanja ukrepov na industrijo Unije zelo omejeni in v nobenem primeru ne bodo nesorazmerni s koristmi podaljšanja izvajanja ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(135)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(136)
Kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem.
(137)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za zadevne uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(138)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz sladke koruze (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 2001 90 30 (oznaka TARIC 2001903010), ter sladke koruze (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen izdelkov iz tarifne številke 2006, trenutno uvrščene pod oznako KN ex 2005 80 00 (oznaka TARIC 2005800010), s poreklom iz Tajske.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so:
Družba
Protidampinška dajatev (v %)
Dodatna oznaka TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tajska
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tajska
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tajska
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tajska
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tajska
11,1
A792
Sodelujoči proizvajalci iz Priloge
12,9
A793
Vse ostale družbe
14,3
A999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Člen 1(2) se lahko spremeni tako, da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 12,9 %, če novi proizvajalec izvoznik na Tajskem zagotovi Komisiji zadostne dokaze, da:
(a)
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (od 1. aprila 2011 do 30. marca 2012) ni izvažal v Unijo;
(b)
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem na Tajskem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in
(c)
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. septembra 2013