РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/309 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2015 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция.
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 25 % от общото производство на определена дъгова пъстърва в Съюза, чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието“) (3). Както е посочено в съображение 1 от регламента за временните мерки, на 4 септември 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувана поправка на известието за започване на процедура („поправката“) (4).
2. Разследван период и разглеждан период
(3)
Както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, разследването на субсидирането и вредата обхваща периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
3. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно изравнително мито („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления във връзка с предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
The Aegean Exporters' Association („AEA“) поиска изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури („служител по изслушванията“). Изслушването се състоя на 26 ноември 2014 г. По време на изслушването бяха обсъдени твърденията за промяна на обхвата на продукта с поправката, включването на пушена дъгова пъстърва в обхвата на продукта и изчислението на състоянието. На 8 януари 2015 г. се проведе втора среща със служителя по изслушванията. В допълнение към темите, обсъдени на изслушването от 26 ноември 2014 г., се обсъдиха методологията, прилагана за анализ на вредата и предложеният подход по отношение на гаранциите.
(6)
Бяха разгледани устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(7)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Турция и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните мерки“). На всички страни бе даден срок, в който да направят коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(8)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
4. Изготвяне на извадка
(9)
След оповестяването на временните мерки AEA се позова на поправката на известието за започване, посочено в съображение 2, и заяви, че посредством същата поправка Комисията е разширила обхвата на определението на продукта. Поради предполагаемото разширение на обхвата не може да бъде изключено, че някои турски износители не са заявили интерес при започването и не са попълнили формуляра за изготвяне на извадка. Поради това извадката на производителите износители може вече да не е представителна. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(10)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза на тези дружества през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки. Както се посочва в съображение 15 от регламента за временните мерки, съгласно член 27, параграф 1 от „основния регламент“ Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза. Извадката представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза. Поради това извадката е представителна, а твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(11)
При липсата на други постъпили коментари относно извадката изложеното в съображения 9 - 17 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Индивидуално разглеждане
(12)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
(13)
Комисията отхвърли тези искания, тъй като броят на производителите износители е прекалено голям и индивидуалното разглеждане би било от прекомерна тежест и би попречило на своевременното приключване на разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Както е посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 („разглежданият продукт“).
(15)
След оповестяването на временните мерки и както вече беше посочено в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията е разширила обхвата на продукта посредством поправка, което предполагаемо е потвърдено от член 1, параграф 1 от регламента за временните мерки. Същата страна твърди, че разширяването на обхвата на продукта е неправомерно. Освен това тя твърди, че е трябвало да се проведе консултация със заинтересованите страни относно предполагаемото разширяване на обхвата на продукта. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(16)
Както се посочва в съображение 25 от регламента за временните мерки, поправката не оказва въздействие върху обхвата на продукта, а е чисто редакционна. Поради това от самото начало обхватът на продукта включва дъгова пъстърва на единични порции под всички различни форми. По време на разследването стана явно, че описанието на различните форми в рамките на обхвата на продукта е нееднозначно и че има разминавания между различните езикови версии, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, което наложи пояснение. Например буквалният прочит на обхвата на продукта би означавал, че живите риби са изкормени. Изглежда обаче, че всички заинтересовани страни, от които беше поискано да попълнят съответните въпросници, са дали информация за всички видове продукти въпреки техническата грешка и поради това изводът е, че е налице общо съгласие, че от започването на текущата процедура всички видове са включени в обхвата на продукта. След публикацията на поправката заинтересованите страни бяха незабавно уведомени по електронна поща, но нито една от тях не представи коментари или твърдения, че правата им на защита са нарушени. Също така по време на разследването производителите износители са дали информация на Комисията за всички форми, обхванати от определението на продукта. Поради това твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(17)
Две заинтересовани страни заявиха отново, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Те твърдят, че изводът на Комисията в съображение 29 от регламента за временните мерки, че различните форми - „жива“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, и отново се позоваха на две предишни антидъмпингови разследвания относно други рибни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), които съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6) са стигнали до извода, че пушените продукти не попадат в обхвата на продукта. Страните предоставиха информация относно ефекта на процеса на опушване, който предполагаемо изменял гореспоменатите характеристики. Освен това те отново заявиха, че структурите на разходите при пушените филета и другите форми се различават съществено и че производственият процес на пушените филета предполага значителни разходи за опушване.
(18)
След оповестяването на окончателните мерки AEA заяви, че Комисията не е пояснила кои са основните физически, технически и химически характеристики на пушената и непушената пъстърва, за които е установено, че са подобни. AEA заяви още, че са представили доказателства, че пушената и непушената пъстърва имат например различна химична структура, различни сетивни характеристики и различна хранителна стойност.
(19)
Въпреки ефекта на процеса на опушване Комисията счита, че главните основни характеристики, както са посочени в съображение 29 от регламента за временните мерки, остават подобни и не обосновават изключването на пушените продукти от обхвата на продукта. Противно на твърденията на АЕА, продуктът - пъстърва под различни форми, предназначена за консумация от човека - запазва своите характеристики и основните си химични и хранителни свойства и след опушване. Информацията за ефекта от процеса на опушване, която е предоставена от страните, не съдържа доказателства, че горепосочените основни характеристики се променят основно при процеса на опушване. Темата беше обсъдена и на изслушванията, проведени със служителя по изслушванията, посочени в съображение 5. Освен това всички категории на разглеждания продукт, включително пушената пъстърва, са обхванати в глава 3 от Комбинираната номенклатура (7) и са ясно разграничени от приготвените храни от риби, включени в глава 16 от същата номенклатура. Заинтересованите страни не обосноваха допълнително твърдението си за различните структури на разходите. Освен това, както вече бе посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, разследването показа, че структурата на разходите при пушените филета и другите форми наистина е подобна. Главният разходен елемент, който съставлява над 50 % от общия разход за всяка форма на представяне, са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. При всички случаи изчислението на подбиването на цените е направено, както е обяснено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, чрез сравняване на цените на всеки вид на продукта. Накрая, както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(20)
След оповестяването на окончателните мерки АЕА и правителството на Турция („ПТ“) отново заявиха, че включването на пушената пъстърва в обхвата на продукта на текущото разследване противоречи на досегашната практика и че Комисията не е дала достатъчни обяснения за предполагаемото отклонение от досегашната практика.
(21)
Както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Тъй като пушените продукти не са били включени в жалбите в предишните разследвания, Комисията не е разследвала дали те са могли да бъдат включени в обхвата на разследванията, ако хипотетично бяха обхванати от жалбата. Поради това твърдението, че текущото разследване се отклонява от досегашната практика, е невярно и съответно се отхвърля.
(22)
При липса на допълнителни коментари относно разглеждания продукт или сходния продукт, съображения 24 до 32 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. СУБСИДИЯ
1. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
(23)
Поради липсата на коментари относно държавната подкрепа за инвестициите в сектора на аквакултурите изложеното в съображения 38 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Преки и непреки субсидии за производителите на пъстърва
(24)
След оповестяването на временните мерки един включен в извадката производител износител и ПТ оспориха методологията на Комисията за изчисляване на средния размер на непреките субсидии, при което се взема предвид единствено производството на пъстърва, получаващо преки плащания. Те поискаха от Комисията да използва данните за общото производство на вътрешноводна пъстърва, публикувани от Турския статистически институт (8) през септември 2014 г. След оповестяването на окончателните мерки и двете страни повториха твърдението си. Комисията счита, че предоставените данни за общото производство на вътрешноводна пъстърва в Турция по време на разследвания период, са надеждни, въпреки че са представени след проверките на място, и поради това прие това твърдение.
(25)
Поради това средният размер на непреките субсидии, изчислен по отношение на закупените количества от двама включени в извадката производители износители от несвързани доставчици, беше изменен от 0,60 TL на 0,51 TL за kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ по следния начин:
-
Обща субсидия в национален мащаб, както е посочена в отговора на въпросника от ПТ
-
Минус размера на пряката субсидия, получена от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Минус такса в размер на 0,2 %, преведена на профсъюзите, като законова предпоставка за получаване на пряка субсидия
Този размер след това се разделя на общото производство на вътрешноводна пъстърва, минус производството на пъстърва от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS), както е посочило ПТ в отговора на въпросника.
(26)
Поради това средният размер на субсидията на килограм, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“, за включените в извадката производители износители, се основава на размера на пряката субсидия, получена за дейността по отглеждането, и на средния размер на субсидията, отпусната от ПТ, т.е. 0,51 TL на kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ за закупените количества от несвързани доставчици, ако има такива. Общата полза след това е изразена като процент от стойността CIF.
(27)
След оповестяването на временните мерки, един включен в извадката производител износител предложи леко модифициран начин на изчисление на размера на субсидията за закупена суровина от друг включен в извадката производител износител. Комисията прие това предложение и актуализира съответно таблицата в съображение 33 по-долу.
(28)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че Комисията е изравнила размера на отпуснатата им пряка субсидия, но не и реалната полза. Получените суми обаче биха представлявали облагаем доход. Поради това приложимата корпоративна данъчна ставка в размер на 20 % в Турция следва да бъде приспадната от получения общ размер на пряката субсидия. В член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент се посочва, че „всяка такса за кандидатстване или други разходи, които са били необходими за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата“ следва да се извади от сумата на ползата. Производителите износители изразиха становището, че плащането на приложимите корпоративни данъци е предпоставка за получаването на отпуснатите им средства и поради това следва да се счита за „друг разход“, необходим за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата.
(29)
Комисията отхвърли това твърдение. В основния регламент няма правно основание, което да подкрепя предлаганата методология. Данъците не могат да бъдат считани за разходи съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. Плащането на корпоративен данък е задължение по турското данъчно законодателство, което е валидно за всички дружества, независимо дали те получават субсидии или не. Противно на становището на производителите износители плащането на корпоративен данък не е предпоставка за получаването на средства, за разлика от действителното отглеждане на разглеждания продукт.
(30)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че тъй като се налага да чакат дълго за отпускането на субсидиите, междувременно възникват други финансови разходи. Поради това те очакват Комисията да направи корекция надолу на размера на получената полза, за да отрази такива финансови разходи. В този смисъл включените в извадката производители износители се позовават на съображение 42 от регламента за временните мерки, в който Комисията е установила полза въз основа на освобождаването от данък добавена стойност (ДДС) за закупуване на оборудване и е определила тази полза като „лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС“.
(31)
Това твърдение е необосновано. Всъщност отговорните административни органи трябва да създадат необходимите процедури и механизми за надзор, за да управляват подобна мащабна схема за субсидиране. Поради това е нормално при такава схема, на която имат право голям брой земеделски производители в сектора на аквакултурите в Турция, да е необходимо време за отпускане на субсидиите. Аналогията със съображение 42 от регламента за временните мерки е подвеждаща. Описаната там полза от ДДС е схема на ПТ, при която евентуалните финансови разходи са съпътстващи разходи, които се правят обикновено, и чието компенсиране не се планира от ПТ.
(32)
Поради липсата на допълнителни коментари във връзка с преките и непреките субсидии за производителите, изложеното в съображения 50 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(33)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на прякото и непрякото субсидиране са, както следва:
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Субсидирани заеми
(34)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията е счела даден заем за подлежаща на изравняване субсидия, въпреки че той е бил предназначен за инвестиция, несвързана с разглеждания продукт.
(35)
Комисията отхвърли това твърдение. В хода на разследването беше установено, че производителят износител на дъгова пъстърва е получил такъв заем, който подлежи на изравняване, понеже е специфичен за сектора на аквакултурите. Според Комисията е без значение фактът, че въпросната схема не е специфична за юридическото лице, което произвежда разследвания продукт, при положение че програмата е специфична и нейните ползи могат да бъдат свързани с производството на разглеждания продукт. Последното е факт, тъй като субсидираният заем намалява общия финансов разход на производителя, от което се възползва и разглежданият продукт. Не бяха представени доказателства, че управлението на финансовите ресурси от съответните производители износители е провеждано така, че общият финансов разход на дружеството да не бъде повлиян от отпускането на заема.
(36)
След оповестяването на временните мерки друг включен в извадката производител износител заяви, че Комисията не е разпределила правилно ползата от субсидирания заем между две различни юридически лица от една група, от които само едното произвежда разглеждания продукт.
(37)
Комисията прие твърдението и разпредели ползата въз основа на оборота на съответните юридически лица. Разпределената полза за разглеждания продукт е почти нулева и поради това не следва да бъде отразена в общата сума на субсидията.
(38)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки по отношение на изравнените заеми един включен в извадката производител износител оспори изчислението от Комисията на коефициента на оборота, използван при разпределението на ползите към износа на разглеждания продукт за Съюза. Той заяви, че продажбите за износ на разглеждания продукт следва да се разделят на общия оборот на дружеството, включително продажбите на пъстърва и други продукти, както продавани на вътрешния пазар, така и изнасяни за ЕС, за да се изчисли коефициентът на оборота за определяне на размера на субсидираните заеми.
(39)
Комисията прие това твърдение. Въпреки тази нова методология обаче маржовете на субсидираните заеми останаха същите.
(40)
Поради липсата на други коментари относно субсидираните заеми изложеното в съображения 65 - 81 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(41)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на субсидираните заеми са, както следва:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Özpekler
0,3 %
4. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
(42)
Поради липсата на коментари относно пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията изложеното в съображения 82 - 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Субсидии за консултантска дейност
(43)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за консултантска дейност изложеното в съображение 91 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(44)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за гориво и за бракуване на риболовни кораби изложеното в съображение 92 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Изчисляване на общите маржове на субсидията
(45)
След оповестяването на временните мерки две включени в извадката дружества посочиха техническа грешка на закръглянето при изчисляването на общите маржове на субсидията. Комисията прие твърдението и актуализира съответно таблицата по-долу.
(46)
Поради липсата на коментари относно методологията за изчисляване на общите маржове на субсидията се потвърждава методологията, посочена в съображения 93 - 98 от регламента за временните мерки.
(47)
Като се взеха предвид коментарите на заинтересованите страни, окончателните маржове на субсидиите, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Среднопретеглена стойност на извадката
7,6 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(48)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила от общото производство на Съюза данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза. Те заявиха, че по този начин рибопреработвателната промишленост в Съюза е де факто изключена от разследването.
(49)
След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментарите си и заяви, че Комисията е следвало да извърши i) интегриран анализ въз основа на общата продукция на производителите и преработвателите в Съюза, или ii) двустепенен анализ въз основа на първоначалния анализ по сегменти на вредата по отношение на сегмента на производителите, от една страна, и на преработвателите, от друга, последван от интегриране в анализа на цялата промишленост. Заявено беше, че второто действие съответства на съдебната практика на СТО по случая ЕО - Сьомга (9), както и на досегашната практика на Комисията (10). Страната обаче не представи данни за евентуалното въздействие на алтернативните методологии върху анализа на вредата. Същата заинтересована страна заяви накрая, че методологията не съответства на факта, че вносът, предназначен за преработка, е включен както в обема на вноса, така и в производството на Съюза.
(50)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ също заяви, че данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза, следва да бъдат включени в общото производство на Съюза.
(51)
Освен това ПТ заяви, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, се различава от обема на производството, използван в анализа на състоянието, и съответно потенциално съдържа грешка. ПТ също така повтори коментара си относно предполагаемите грешки в анализа на състоянието.
(52)
Текущото разследване включва всички производители от Съюза на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва. Както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, извадката от производители от Съюза включва различни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) и се счита за представителна за промишлеността на Съюза като цяло. Поради това горното твърдение, че рибопреработвателната промишленост е de facto изключена от анализа, е неправилно и беше отхвърлено.
(53)
Освен това не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти на различните етапи и видове производство. В допълнение, както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е силно фрагментирана - с над 700 малки и средни предприятия, поради което не беше възможно Комисията да събере данни за различните сегменти. Поради това в този случай предложеният анализ по сегменти не беше целесъобразен.
(54)
Накрая, включването на вноса, предназначен за преработка, в данните за производството бе избрано, за да се стигне до най-точна приблизителна стойност на обема на производството. При всички случаи вносът на разглеждания продукт (с изключение на пушената пъстърва), предназначен за преработка, представляваше под 3 % от общото производство на Съюза, изчислено по тази методология, като алтернативната методология с изключването му от данните за производството на Съюза не би имало значително влияние върху този показател за вредата.
(55)
Разликата в обемите на производството, изчислени за целите на анализа на състоянието и анализа на вредата, отразява факта, че по време на разследването се получи по-точна информация, докато анализът на състоянието се базираше на разумна оценка на prima facie доказателствата, налични към момента на анализа на състоянието. Комисията също така отговори на конкретните въпроси на ПТ относно анализа на състоянието с индивидуално оповестяване, изпратено на 18 декември 2014 г. и по време на изслушването пред служителя по изслушванията на 8 януари 2015 г. Поради това се отхвърля твърдението, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, е потенциално неверен поради разликата в източниците на анализа на състоянието и анализа на вредата.
(56)
Както е посочено в съображение 123 от регламента за временните мерки обемът на производството се основава на данни от Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), които се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Делът на вноса, предназначен за преработка, беше добавен към обема на производство на жива риба въз основа на информация, събрана и потвърдена по време на настоящото разследване. Тъй като обемът на производството се изчислява в „еквиваленти на цяла риба“, няма разлика дали той е изчислен от първата форма на продажбата, тоест „жива риба“, или от последната форма, тоест „преработена“. Поради това ако обемът на преработената риба беше добавен към обема на живата риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните. Въпреки факта, че общият обем на производството се базираше основно на данни от производството на жива риба, за да се избегне дублирането на данните, използваната методология не изключва други видове производство на Съюза (производство на прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва), а факторите за причиняване на вреда се отнасят за цялата промишленост на Съюза, т.е. жива риба и последваща преработка. Поради това, противно на твърденията на тази страна, методологията, използвана за определяне на общия обем на производството на Съюза, не изключва отрасъла за преработка на пъстърва. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(57)
Във всички случаи, дори ако беше приета методологията, предложена от заинтересованата страна, и към данните за производители на жива риба от Съюза бяха добавени данните за производители от Съюза, преработващи жива риба, и дори ако това беше довело до надценяване на някои показатели за вредата, като например обем на производството, обем на продажбите, производствен капацитет и заетост, те щяха да показват същите тенденции през разглеждания период, защото обемите на преработвателната промишленост са свързани с обемите на производство на жива риба.
(58)
При отсъствието на други постъпили коментари, съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(59)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 48, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Тази страна заяви, че поради това общото потребление на Съюза е подценено. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове, като твърдеше, че на методологията на Комисията за определяне на потреблението на Съюза липсва вътрешна логика, което води до надценен пазарен дял на турския внос.
(60)
Както е обяснено в съображения 52 и 56, рибопреработвателната промишленост в Съюза всъщност не е изключена от анализа. Въпреки това данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Същият резултат щеше да се получи, ако общият обем на производството беше установен въз основа на допълнително преработена пъстърва, преобразувана в „еквивалент на цяла риба“. Ако обемът на преработена риба обаче беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните и би увеличило изкуствено общия обем на производството и потреблението в Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(61)
Предполагаемото въздействие върху пазарния дял на турския внос е разгледано в съображение 64.
(62)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 101 - 105 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(63)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и е включила само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Посочената страна твърдеше, че тази методология води до надценяване на пазарния дял на турския внос. Както е посочено в съображение 59, страната не предостави обосновка на това твърдение с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове.
(64)
Както е обяснено в съображение 60, данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Ако обемът на преработена риба беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните вследствие на това до подценяване на пазарния дял на турския внос. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(65)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 106 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(66)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че цените на вноса от Турция не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид в рамките на състава оказват значително влияние върху средната цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да подкрепи с допълнителни доказателства твърдението си.
(67)
За да се установят и изследват тенденциите на общите показатели за вреда, свързани с цените на разглеждания продукт по време на разглеждания период, съгласно разпоредбите на член 3 от основния регламент, беше счетено за целесъобразно да се използва среднопретеглена цена на вноса, която е свързана с разглеждания продукт, според определението му. Всъщност подробни данни се събират единствено за разследвания период. Поради това данните по видове за целия разглеждан период не са налични. При всички случаи среднопретеглената цена на вноса позволява изследване на тенденцията, валидна за разглеждания продукт. Фактът, че дадена тенденция евентуално би била различна за някои видове продукти, не обезсилва общата тенденция. Последно, цената е претеглена, за да се вземе предвид именно теглото на всеки от видовете продукти в различните състави.
(68)
От друга страна, за целите на определянето на подбиването на цените по време на разследвания период, както е посочено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, Комисията действително използва среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и ги сравни със съответните среднопретеглени цени за всеки внасян вид на разглеждания продукт от включените в извадката турски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF), със съответните корекции спрямо мита и разходи след вноса.
(69)
Поради гореизброените причини твърдението беше отхвърлено.
(70)
След оповестяването на временните мерки същата страна оспори факта, че Комисията не е направила корекции спрямо разходите след вноса. Вследствие на това твърдение Комисията анализира допълнително наличната информация и използва средните разходи след вноса, направени от свързания вносител по отношение на включения в извадката производител износител.
(71)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Като се вземе предвид корекцията, описана по-горе в съображение 70, среднопретегления марж на подбиването на вноса от засегнатата страна на пазара на Съюза е била между 2 % и 16 % (средният марж на подбиване на цените е бил 6 %).
(72)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 - 111 и 114 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(73)
След оповестяването на временните мерки ПТ поиска от Комисията да му предостави информация за макроикономическите индикатори за вреда, обобщени само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Тази страна повтори твърдението си след оповестяването на окончателните мерки. Практика на Комисията е да установява и анализира макроикономическите показатели на равнището на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Действително се смята, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието по време на разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 118 - 122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(75)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че поради това общият обем на производство на Съюза е подценен.
(76)
Както е обяснено в съображение 52, Комисията анализира цялата промишленост на Съюза, включително производителите на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва, а в съображения 56 и 60 се посочва, че общият обем на производството на Съюза не е бил повлиян от използваната от Комисията методология. Поради това доводът беше отхвърлен.
(77)
ПТ заяви, че данните на ФЕПА включват данни само от 13 държави членки и поради тази причина общият обем на производството на Съюза е подценен.
(78)
Данните на ФЕПА наистина не включват държави членки с общ обем на производство под 1 000 тона („еквивалент на цяла риба“) годишно, което обаче предвид незначителните количества не би имало съществено влияния върху установените тенденции. Освен това посочената страна не доказа потенциалното въздействие от включването на останалите държави членки в общите данни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(79)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ заяви, че данните за производството на две невключени държави членки, по-специално България и Румъния, всъщност са произвели повече от 1 000 тона през 2011 г. Обемите на производство, предоставени от ПТ, се отнасят предимно до производството на едра пъстърва, която не е продуктът, предмет на настоящото разследване. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет съгласно съображение 124 от регламента за временните мерки е неверен, тъй като е изчислен въз основа на неправилно установения обем на производството, както се твърди в съображение 75. Освен това заинтересованата страна твърдеше, че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза, тъй като извадката съдържа производители от Съюза, представляващи различни производствени етапи, като например опушване, а обемът на производство се предполага да съдържа само жива пъстърва. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула погрешно се базира на средния процент на използване на капацитета при включените в извадката производители, вместо да използва конкретни данни на отрасъла за жива риба, от една страна, и преработвателната промишленост, от друга. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателната промишленост, която закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общия обем на производствения капацитет в Съюза. Накрая страната заяви, че определянето на капацитета не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(81)
Както се посочва в съображения 52, 56 и 60, Комисията не е изключила преработвателната промишленост в Съюза от анализа си и твърдението, че обемът на производството е неправилно изчислен, се отхвърля. Освен това, както е посочено в съображение 53, не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти, като използва данни за конкретните два отрасъла. По същата причина определянето на капацитета не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки, изчисленият от Комисията процент на използване на капацитета е в съответствие с обема на производството на Съюза. Поради това твърдението, че определянето на капацитета е извършено на базата на непълни данни за общото производство и че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията от включени в извадката производители от Съюза, също беше отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на процента на използване на капацитета би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(82)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял:
(83)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че частта на преработвателната промишленост в Съюза е изключена от анализа. Поради това тази страна твърди, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е подценен и пазарният дял, изчислен на тази основа, е неверен. След оповестяване на окончателните мерки същата страна повтори своите коментари и заяви, че Комисията е трябвало да използва алтернативните методологии, описани в съображение 49, без да предложи обосновка на тяхното значение за посочената констатация.
(84)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че обемът на производството е неправилно установено и че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. От това следва, че твърдението за неправилно установени обем на продажбите и пазарен дял бе също отхвърлено. Както е обяснено в съображение 53, анализът по сегменти не беше целесъобразен и беше отхвърлен. Ако обаче беше приета методологията за изчисляване на обема на продажбите, предлагана от заинтересованата страна, това щеше да доведе до дублиране на данните и вследствие на това до надценяване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(85)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 129 и 133 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.3. Растеж
(86)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 134 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.4. Заетост и производителност
(87)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза и че поради това заетостта е подценена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула е неправилно базирана на заетостта за включените в извадката производители, вместо да използва данните на тези два конкретни отрасъла. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателния отрасъл, който закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общата заетост в Съюза. Накрая, страната твърди, че при всички случаи определянето на заетостта не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(88)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. Освен това, както е посочено в съображение 53, няма налични данни, които да дадат на Комисията възможност да извърши анализ по сегменти с използване на конкретни данни от отрасъла за жива риба, от една страна, и от преработвателната промишленост, от друга. По същата причина определянето на заетостта не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображение 136 от регламента за временните мерки, изчислената от Комисията заетост е в съответствие с обема на производството на Съюза. При изчисляването на заетостта Комисията взе предвид цялата промишленост на Съюза, включително преработвателната промишленост. От това следва, че твърдението за неправилно установена заетост бе също отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на заетостта би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(89)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(90)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид разглеждан продукт в рамките на състава оказват значително влияние върху средната продажна цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителни доказателства на твърдението си.
(91)
По аналогия на причините, посочени в съображения 67 и 68, това твърдение беше отхвърлено.
(92)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 140 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.2. Разходи за труд
(93)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.3. Инвентарен опис
(94)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(95)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 146 - 151 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Заключение относно вредата
(96)
Въз основа на гореизложения обобщен анализ на съответните макроикономически и микроикономически фактори и поради липсата на други постъпили коментари, изводите в съображения 152 - 155 от регламента за временните мерки, че цялата промишленост на Съюза, включително всички отделни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на субсидирания внос
(97)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 157 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(98)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 162 - 165 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(99)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 166 и 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Промяна на потреблението
(100)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 169 и 170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(101)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията с други рибни видове. Страните цитираха изследвания (11), които предполагаемо показват, че други рибни видове се конкурират на германския пазар с дъговата пъстърва на единични порции. В допълнение на това заинтересованите страни заявиха, че освен предполагаемата конкуренция с едра пъстърва, сьомга и пангасиус е налице и конкуренция с треска, писия, скумрия и морски костур, което е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
(102)
Гореизброените изследвания, на които се позовават засегнатите страни, не съдържат изчерпателни доказателства в подкрепа на твърденията относно германския пазар, нито относно пазара на Съюза като цяло. Тези твърдения бяха опровергани и от факта, че по време на разглеждания период вносът на дъгова пъстърва от Турция за Съюза е нараснал както като пазарен дял, така и като обем на продажбите.
(103)
Предполагаемата конкуренция от други рибни видове не би могла да обясни в никакъв случай общото икономическо и финансово влошаване на промишлеността на Съюза и особено загубата на пазарен дял спрямо вноса от Турция, който през разглеждания период е нараснал.
(104)
На това основание твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(105)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 171 - 175 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(106)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на административната тежест в държавите членки.
(107)
Административната и регулаторната тежест, включително предполагаемите ограничения върху използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите в държавите членки, като възможен друг фактор, причинил вреда на промишлеността на Съюза, е разгледана в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(108)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(109)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на ценовия натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно.
(110)
Ценовият натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно като евентуални други фактори, причинили вреда на промишлеността на Съюза, са разгледани в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(112)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на редица други фактори върху отделни производители от Съюза, като предполагаеми свръхинвестиции, екологични въпроси и съдебни спорове.
(113)
Тези фактори обаче са разгледани в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(114)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(115)
Въз основа на гореизложеното и при липса на други постъпили коментари, се потвърждават заключенията в съображения 187 - 189 от регламента за временните мерки, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос, както и че няма други фактори, анализирани поотделно и заедно, които нарушават причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 191 - 194 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на несвързаните вносители
(117)
След налагането на временните мерки двама други вносители заявиха своя интерес и твърдяха, че налагането на мита върху пъстървата от Турция ще има отрицателно въздействие за тях. Тези страни обаче не обосноваха своите твърдения. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(118)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 195 и 198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(119)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 199 - 203 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Въз основа на гореизложеното и при липсата на други постъпили коментари се потвърждава заключението в съображение 204 от регламента за временните мерки, че не са налице основателни причини да се счита, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(121)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(122)
С оглед на корекцията, описана в съображения 70 и 71 по-горе маржовете на вредата се коригират, както е посочено в съображение 127 по-долу.
(123)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 206 - 217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(124)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да се наложат окончателни изравнителни мита в съответствие с разпоредбата за по-малкото по размер мито в член 15, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(125)
Предвид високата степен на съдействие от страна на турските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще бъде наложено на всички дружества, които не са оказали съдействие при разследването.
(126)
За изброените в приложението оказали съдействие турски дружества, които не са включени в извадката, окончателната ставка на митото се определя на среднопретеглената ставка на дружествата, включени в извадката.
(127)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на окончателните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Други оказващи съдействие дружества
7,6 %
23 %
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Гореизложените изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(129)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(130)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“.
(131)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(132)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
3. Гаранции
(133)
След оповестяването в регламента за временните мерки 15 производители износители предложиха да поемат ценови гаранции в съответствие с член 13 от основния регламент.
(134)
Комисията внимателно анализира предложенията в светлината на специфичния контекст на отношенията с Турция. Комисията обаче счете, че такива гаранции няма да са приложими на практика при текущата процедура. Причините за това са големият брой форми на представяне на разглеждания продукт, значителните ценови разлики между различните форми и рискът от кръстосано компенсиране поради продажбата на други продукти на същите клиенти.
(135)
След оповестяването на окончателните мерки една заинтересована страна (АЕА) заяви, че причините да се обявят гаранциите за неприложими на практика, не са правилни. Първо, тя твърди, че броят на формите е ограничен, те са ясно разграничими чрез кодове по ТАРИК и ако е необходимо някои форми могат да се групират; второ, че наличието на големи ценови разлики между различните форми не означава, че гаранциите са неприложими на практика, тъй като могат да се установят различни минимални вносни цени за отделните форми и, последно, че по-рано подобни гаранции са били приемани за други рибни продукти (сьомга) (13).
(136)
Първо, включените в извадката производители износители, които са предложили гаранции и за които Комисията разполага с подробна информация, са изнасяли седем различни форми на разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези форми не могат да бъдат ясно разграничени посредством кодове по ТАРИК. Освен това групирането на форми, които имат различни цени, може да доведе до кръстосано компенсиране между минималните вносни цени на различните форми. Второ, ако големият брой производители износители и форми, съчетан със значителните ценови разлики между формите, бъде компенсиран с голям брой минимални вносни цени, както предлага заинтересованата страна, това ще направи наблюдението на гаранциите още по-неприложимо на практика. Трето, намаляването на риска от кръстосано компенсиране чрез непрекъснато наблюдение на клаузата да се преустанови продажбата на други продукти на същите клиенти ще бъде непропорционално трудоемко и поради това неприложимо на практика. Накрая, що се отнася до случая със сьомгата, приетите по това време гаранции са се оказали неприложими на практика, което е видно от множеството оттегляния на гаранции по време на срока на действие на мерките. Поради гореизложените причини, аргументите, че гаранциите ще бъдат приложими на практика в този случай, се отхвърлят.
(137)
Поради това предложенията за ценови гаранции бяха отхвърлени.
4. Окончателно събиране на временното мито
(138)
С оглед на установените маржове на субсидията и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Сумите в излишък от окончателните размери на изравнителното мито следва да се освободят.
(139)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (14),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss) се налага окончателно изравнително мито:
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Дружества, изброени в приложението
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
B999
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014, се събират окончателно. Обезпечените суми, надвишаващи окончателните ставки на изравнителните мита, се освобождават.
Член 3
Когато даден нов производител износител от Турция предостави на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Турция, за които се отнасят мерките, наложени с настоящия регламент;
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 7,6 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2015 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/309
z dne 26. februarja 2015
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1195/2014 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije.
(2)
Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo Dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji, z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (3). Kot je navedeno v uvodni izjavi 1 začasne uredbe, je bilo obvestilo o začetku popravljeno s popravkom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije4. septembra 2014 („popravek“) (4).
2. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(3)
Kot navaja uvodna izjava 23 začasne uredbe, je preiskava subvencioniranja in škode zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
3. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna izravnalna dajatev („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča glede začasnih ugotovitev. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.
(5)
Egejsko združenje izvoznikov je zahtevalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“). Zaslišanje je bilo organizirano 26. novembra 2014. Na zaslišanju je potekala razprava o domnevnih spremembah obsega izdelka s popravkom, vključitvi dimljene šarenke v obseg izdelka in izračunu reprezentativnosti. Drugo srečanje s pooblaščencem za zaslišanje je bilo organizirano 8. januarja 2015. Poleg vprašanj, ki so bila obravnavana na zaslišanju 26. novembra 2014, se je razpravljalo o metodologiji, ki je bila uporabljena za analizo škode, in predlaganem pristopu glede zavez.
(6)
Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer je bilo to potrebno.
(7)
Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz šarenk s poreklom iz Turčije in dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem.
(8)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in, kadar je bilo primerno, upoštevane.
4. Vzorčenje
(9)
Po začasnem razkritju se je Egejsko združenje izvoznikov sklicevalo na popravek obvestila o začetku iz uvodne izjave 2 in trdilo, da je Komisija z navedenim popravkom razširila opredelitev izdelka. Zaradi domnevne razširitve ni mogoče izključiti, da se nekateri turški izvozniki ob začetku preiskave niso javili in izpolnili obrazca za vzorčenje. Zato je mogoče, da vzorec proizvajalcev izvoznikov ni več reprezentativen. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo, ne da bi predložila kakršno koli dodatno utemeljitev ali obrazložitev.
(10)
Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjale z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, je predstavljal celoten izvoz iz Turčije v Unijo, kot je navedeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je Komisija v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo. Vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Zato je vzorec reprezentativen, trditve zainteresirane strani v zvezi s tem pa so bile zavrnjene.
(11)
Ker v zvezi z vzorčenjem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 9 do 17 začasne uredbe potrdijo.
5. Individualna preiskava
(12)
Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe.
(13)
Komisija je te zahtevke zavrnila, saj je število izvoznikov proizvajalcev tako veliko, da bi bile individualne preiskave nepotrebno breme in bi preprečevale pravočasen zaključek preiskave.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(14)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, je zadevni izdelek šarenka (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez, z drobovjem ali brez, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez, z drobovjem ali brez, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno
s poreklom iz Turčije in trenutno uvrščena pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 („zadevni izdelek“).
(15)
Kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, je po začasnem razkritju ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija s popravkom razširila obseg izdelka v preiskavi, kar naj bi potrjeval člen 1(1) začasne uredbe. Ta stran je trdila, da je takšna razširitev obsega izdelka nezakonita. Nadalje je trdila, da bi se bilo treba z zainteresiranimi stranmi posvetovati o domnevni razširitvi obsega izdelka. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo, ne da bi predložila kakršno koli dodatno utemeljitev ali obrazložitev.
(16)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 25 začasne uredbe, popravek ni vplival na obseg izdelka, temveč je bil izključno redakcijski. Tako so v obseg izdelka že od začetka zajete šarenke porcijske velikosti v vseh različnih predstavitvah. Med preiskavo je postalo očitno, da je opis različnih predstavitev znotraj obsega izdelka dvoumen in da obstajajo določene nedoslednosti med različnimi jezikovnimi različicami, objavljenimi v Uradnem listu Evropske unije, ki jih je bilo treba pojasniti. Na primer, ob dobesedni razlagi obsega izdelka bi bilo mogoče razumeti, da se drobovje odstrani živim ribam. Vendar se je izkazalo, da so vse zainteresirane strani, ki so bile pozvane, naj izpolnijo ustrezne vprašalnike, poročale o vseh vrstah izdelkov kljub uradniški napaki, zato je bilo sklenjeno, da so od začetka sedanjega postopka dejansko vse razumele, da so bile v obseg izdelka vključene vse vrste. Zainteresirane strani so bile takoj po objavi popravka obveščene po elektronski pošti, vendar nobena ni predložila pripomb ali trdila, da so ji bile kršene pravice do obrambe. Poleg tega so proizvajalci izvozniki med preiskavo Komisiji poročali o vseh predstavitvah, ki so zajete v opredelitvi izdelka. Zato so bile trditve zainteresirane strani v zvezi s tem zavrnjene.
(17)
Dve zainteresirani strani sta ponovno trdili, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Izpodbijali sta ugotovitev Komisije iz uvodne izjave 29 začasne uredbe, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, ter se ponovno sklicevali na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi z drugimi ribjimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni v letih 2004 (5) oziroma 2005 (6), pri katerih dimljeni izdelki niso bili vključeni v obseg izdelka. Strani sta predložili informacije o učinkih postopka dimljenja, ki naj bi spremenil omenjene lastnosti. Poleg tega sta ponovili, da se stroškovna struktura pri dimljenih filetih in drugih predstavitvah bistveno razlikuje ter da proizvodni proces dimljenih filetov vključuje precejšnje stroške dimljenja.
(18)
Po dokončnem razkritju je Egejsko združenje izvoznikov trdilo, da Komisija ni pojasnila, za katere osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti dimljene ali nedimljene postrvi je bilo ugotovljeno, da so si podobne. Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da je predložilo dokaze, da ima dimljena postrv na primer drugačno kemično strukturo, drugačne senzorične značilnosti in drugačno hranilno vrednost kot nedimljena postrv.
(19)
Kljub učinkom postopka dimljenja je Komisija menila, da so glavne osnovne lastnosti, kot so pojasnjene v uvodni izjavi 29 začasne uredbe, podobne in ne upravičujejo izključitve dimljenih izdelkov iz obsega izdelka. V nasprotju s trditvami Egejskega združenja izvoznikov izdelek, ki je postrv v različnih predstavitvah, namenjen za prehrano ljudi, ohranja svoje lastnosti ter osnovne kemične in hranilne vrednosti, tudi če je dimljen. Informacije o učinkih postopka dimljenja, ki so jih predložile zainteresirane strani, niso vsebovale dokazov o tem, da bi se navedene osnovne lastnosti med postopkom dimljenja bistveno spremenile. To vprašanje je bilo obravnavano tudi na zaslišanjih pred pooblaščencem za zaslišanje iz uvodne izjave 5. Poleg tega so vse vrste zadevnega izdelka, tudi dimljena postrv, zajete v poglavju 3 kombinirane nomenklature (7) in se jasno razlikujejo od izdelkov iz rib, ki so zajeti v poglavju 16 navedene nomenklature. V zvezi z različnimi stroškovnimi strukturami zadevne strani niso dodatno utemeljile svojih trditev. Poleg tega, kot je že navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da je stroškovna struktura pri dimljenih filetih in drugih predstavitvah dejansko podobna. Glavni stroškovni element, ki predstavlja 50 % skupnih stroškov vsake predstavitve, so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic. V vsakem primeru je bil narejen izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 112 in 113 začasne uredbe, in sicer s primerjavo cen za posamezno vrsto izdelka. Nazadnje, kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, v prejšnjih preiskavah ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo dimljene izdelke treba izključiti iz obsega izdelka. Zato so bile trditve v zvezi s tem zavrnjene.
(20)
Po dokončnem razkritju sta Egejsko združenje izvoznikov in turška vlada ponovila, da bi bila vključitev dimljene postrvi v obseg izdelka, ki se preiskuje v tej preiskavi, v nasprotju s prejšnjo prakso ter da Komisija ni zadostno pojasnila domnevnega odstopanja od prejšnje prakse.
(21)
Kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, v predhodnih preiskavah ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo dimljene proizvode treba izključiti iz obsega izdelka. Ker dimljeni izdelki niso bili zajeti v pritožbe iz teh predhodnih preiskav, Komisija dejansko ni preučila, ali bi lahko bili vključeni v preiskavo v hipotetičnem primeru, v katerem bi bili vključeni v pritožbo. Zato trditev, da sedanja preiskava odstopa od prejšnje prakse, ni pravilna in se zato zavrne.
(22)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi z zadevnim ali podobnim izdelkom, se uvodne izjave 24 do 32 začasne uredbe potrdijo.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture
(23)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture, se uvodne izjave 38 do 49 začasne uredbe potrdijo.
2. Neposredne in posredne subvencije za proizvajalce postrvi
(24)
Po začasnem razkritju sta en vzorčeni proizvajalec izvoznik in turška vlada podvomila v metodologijo Komisije za izračun povprečnega zneska posredne subvencije, pri kateri je upoštevala le proizvodnjo postrvi, ki prejema neposredna plačila. Zahtevala sta, da Komisija uporabi podatke o skupni proizvodnji postrvi v celinskih vodah, kot jih je objavil turški statistični inštitut (8) septembra 2014. Po dokončnem razkritju sta obe strani ponovili svojo zahtevo. Komisija meni, da so predloženi podatki o skupni proizvodnji postrvi v turških celinskih vodah v obdobju preiskave zanesljivi, čeprav so bili predloženi po preveritvenih obiskih, zato je to trditev sprejela.
(25)
V skladu s tem je bil povprečni znesek posredne subvencije, izračunan za nakupe dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pri dveh nepovezanih dobaviteljih, spremenjen z 0,60 TRY na 0,51 TRY na kg, izračunan na osnovi ekvivalenta cele ribe po naslednjem izračunu:
-
skupna dodeljena subvencija na ravni države, kot jo je v vprašalniku navedla turška vlada,
-
zmanjšana za znesek neposredne subvencije, ki so ga prejeli vzorčeni proizvajalci izvozniki (Özpekler, Kilic, GMS),
-
zmanjšana za dajatev sindikatom v višini 0,2 %, kar je pravni predpogoj za prejem neposredne subvencije.
Ta znesek je bil nato deljen s skupno proizvodnjo postrvi v celinskih vodah, zmanjšano za proizvodnjo postrvi vzorčenih proizvajalcev izvoznikov (Özpekler, Kilic, GMS), kot je v vprašalniku navedla turška vlada.
(26)
Zato je povprečni znesek subvencije na kg, izračunan na osnovi ekvivalenta cele ribe za vzorčene proizvajalce izvoznike, temeljil na znesku neposredne subvencije, prejete za kmetijsko dejavnost, in povprečnem znesku subvencije, ki jo je dodelila turška vlada, tj. 0,51 TRY na kg, izračunanem na osnovi ekvivalenta cele ribe za nakupe pri nepovezanih dobaviteljih. Skupne ugodnosti so bile nato izražene kot odstotek vrednosti CIF.
(27)
Po začasnem razkritju je en vzorčeni proizvajalec izvoznik predlagal nekoliko spremenjeno metodo za izračun zneska subvencije za surovine, kupljene pri drugih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih. Komisija je predlog sprejela in ustrezno spremenila preglednico v uvodni izjavi 33 v nadaljevanju.
(28)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju sta dva vzorčena proizvajalca izvoznika trdila, da je Komisija izravnala znesek neposredne subvencije, ki jima je bil izplačan, ne pa dejanske ugodnosti. Prejeti zneski pa bi pomenili obdavčljivi dohodek. Veljavno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % v Turčiji bi bilo zato treba odšteti od prejetega skupnega zneska neposredne subvencije. Iz člena 7.1(a) osnovne uredbe izhaja, da bi se „kakršna koli pristojbina za vlogo ali drugi stroški, ki so potrebni za izpolnitev pogojev za subvencijo ali za pridobitev subvencije“, morali odšteti od zneska ugodnosti. Proizvajalci izvozniki so bili mnenja, da je plačilo veljavnih davkov od dohodkov pravnih oseb predpogoj za prejem sredstev, ki so jim izplačana, in jih je zato treba obravnavati kot „druge stroške“, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja pogojev za subvencijo ali njeno pridobitev.
(29)
Komisija je to trditev zavrnila. V osnovni uredbi ni pravne podlage, ki bi potrdila predlagano metodologijo. Davki se ne morejo šteti kot stroški v skladu s členom 7.1(a) osnovne uredbe. Plačilo davka od dohodkov pravnih oseb je obveznost v skladu s turško davčno zakonodajo, ki velja za vsa podjetja, ne glede na to, ali prejemajo subvencije ali ne. V nasprotju z mnenjem proizvajalcev izvoznikov predpogoj za prejem sredstev ni plačilo davkov od dohodkov pravnih oseb, temveč dejansko gojenje zadevnega izdelka.
(30)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju sta dva vzorčena proizvajalca izvoznika trdila, da v dolgem obdobju čakanja na izplačilo subvencij nastanejo znatni finančni stroški. Zato od Komisije pričakujeta, da prejeti znesek ugodnosti ustrezno zniža, da bi se upoštevali tovrstni stroški financiranja. V zvezi s tem se vzorčena proizvajalca izvoznika sklicujeta na uvodno izjavo 42 začasne uredbe, v kateri je Komisija ugotovila ugodnost v obliki oprostitve plačila davka na dodano vrednost (DDV) pri nakupu strojev in jo količinsko opredelila kot „obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen“.
(31)
Ta trditev je neutemeljena. Dejansko morajo pristojni upravni organi vzpostaviti potrebne postopke in nadzorne mehanizme za upravljanje tako velike subvencijske sheme. Zato je normalno, da pri taki shemi, do katere je upravičeno veliko število kmetov v sektorju akvakulture v Turčiji, lahko nekaj časa traja, preden se subvencije izplačajo. Iskanje vzporednic z uvodno izjavo 42 začasne uredbe je zavajajoče. Ugodnost v zvezi z DDV, ki je opisana v tej izjavi, je subvencijska shema turške vlade, medtem ko so stroški financiranja povezani stroški, ki običajno nastanejo in nadomestilo katerih ni namen turške vlade.
(32)
Ker ni drugih pripomb glede neposrednih in posrednih subvencij proizvajalcem, se uvodne izjave 50 do 64 začasne uredbe potrdijo.
(33)
Ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani po začasnem razkritju so stopnje neposrednih in posrednih subvencij naslednje:
Neposredne in posredne subvencije
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencionirana posojila
(34)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju je en vzorčeni proizvajalec izvoznik trdil, da je Komisija posojilo obravnavala kot subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, čeprav je bilo predvideno za naložbo, ki ni bila povezana z zadevnim izdelkom.
(35)
Komisija je to trditev zavrnila. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik šarenk prejel posojilo, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj je specifično za sektor akvakulture. Komisija je za nepomembno štela dejstvo, da zadevna shema ni specifična za pravno osebo, ki proizvaja izdelek v preiskavi, saj je program specifičen kot tak in je mogoče koristi, pridobljene v njegovem okviru, povezati s proizvodnjo zadevnega izdelka. V tem primeru ta trditev velja, saj so se zaradi subvencioniranega posojila skupni stroški financiranja proizvajalca znižali, kar koristi tudi zadevnemu izdelku. Predložen ni bil noben dokaz, da zadevni proizvajalci izvozniki svoja finančna sredstva upravljajo tako, da odobritev posojila ne vpliva na skupne stroške financiranja podjetja.
(36)
Po začasnem razkritju je drug vzorčeni proizvajalec izvoznik ugovarjal, da Komisija ni pravilno razdelila ugodnosti subvencioniranega posojila med dve različni pravni osebi v isti skupini, od katerih samo ena proizvaja zadevni izdelek.
(37)
Komisija je trditev sprejela in razdelila ugodnost glede na prihodek obeh pravnih oseb. Ugodnost, dodeljena za zadevni izdelek, je tako rekoč nična in se zato ne bi smela odražati v skupnem znesku subvencioniranja.
(38)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju je v zvezi s posojili, proti katerim so bili uvedeni izravnalni ukrepi, en vzorčen proizvajalec izvoznik podvomil v Komisijin izračun deleža dobička iz poslovanja, ki je bil uporabljen pri dodeljevanju ugodnosti za izvoz zadevnega izdelka v Unijo. Trdil je, da bi bilo izvozno prodajo zadevnega izdelka treba deliti s skupnim prihodkom podjetja, vključeno s prodajo postrvi in drugih izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu in izvažajo v EU, da se izračuna delež dobička iz poslovanja za določitev zneska za subvencionirana posojila.
(39)
Komisija je to trditev sprejela. Vendar kljub tej novi metodologiji stopnje subvencioniranih posojil ostajajo enake.
(40)
Ker v zvezi subvencioniranimi posojili ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 65 do 81 začasne uredbe potrdijo.
(41)
Ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani po začasnem razkritju, so stopnje subvencioniranih posojil naslednje:
Ugodnejša posojila
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
Özpekler
0,3 %
4. Kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij
(42)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s kmetijskimi zavarovalnimi skladi in subvencioniranimi stopnjami premij, se uvodne izjave 82 do 90 začasne uredbe potrdijo.
5. Subvencije za svetovanje
(43)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s subvencijami za svetovanje, se uvodna izjava 91 začasne uredbe potrdi.
6. Subvencije za gorivo in razrez ribiških plovil
(44)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s subvencijami za gorivo in razrez ribiških plovil, se uvodna izjava 92 začasne uredbe potrdi.
7. Izračun skupnih subvencijskih stopenj
(45)
Po začasnem razkritju sta dve vzorčeni podjetji opozorili na napako pri zaokroževanju v izračunu skupnih subvencijskih stopenj. Komisija je trditev sprejela in ustrezno spremenila spodnjo preglednico.
(46)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z metodologijo za izračun skupnih subvencijskih stopenj, se metodologija, kakor je določena v uvodnih izjavah 93 do 98 začasne uredbe, potrdi.
(47)
Ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so dokončne subvencijske stopnje, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, naslednje:
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Tehtano povprečje vzorca
7,6 %
Subvencijska stopnja na ravni države
9,5 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(48)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da naj bi Komisija iz celotne proizvodnje Unije izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev Unije. Trdili so, da je bila ribiška predelovalna industrija v Uniji tako dejansko izključena iz preiskave.
(49)
Po dokončnem razkritju je ta stran ponovila te pripombe in predlagala, da bi Komisija morala izvesti ali (i) celostno analizo na podlagi celotne skupne proizvodnje kmetov in predelovalcev v Uniji ali (ii) dvostopenjsko analizo, ki bi temeljila na začetni segmentirani analizi škode v segmentu kmetov na eni strani in segmentu predelovalcev na drugi, pridobljene rezultate pa bi nato vključila v analizo celotne industrije. Slednje naj bi bilo v skladu s sodno prakso STO v zadevi ES - losos (9), kakor tudi s predhodno prakso Komisije (10). Vendar zainteresirana stran ni predložila ocene glede morebitnih učinkov alternativnih metodologij na analizo škode. Za konec je ista zainteresirana stran ugovarjala, da metodologija ni usklajena z dejstvom, da je uvoz, namenjen za predelavo, vključen tako v obseg uvoza v Unijo kot tudi v proizvodnjo Unije.
(50)
Po dokončnem razkritju je tudi turška vlada trdila, da bi bilo treba podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev Unije, vključiti med podatke o celotni proizvodnji Unije.
(51)
Nadalje je turška vlada trdila, da je obseg proizvodnje, uporabljen pri analizi škode, drugačen od obsega proizvodnje, uporabljenega pri analizi reprezentativnosti, zaradi česar je morda napačen. Turška vlada je tudi ponovila pripombo glede domnevnih nepravilnosti pri analizi reprezentativnosti.
(52)
Ta preiskava zajema vse proizvajalce živih, svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 10 začasne uredbe, je vzorec proizvajalcev Unije vključeval različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi) ter je veljal za reprezentativnega za industrijo Unije kot celoto. Zgornja trditev, da je bila ribiška predelovalna industrija dejansko izključena iz analize, je zato nepravilna in se zavrne.
(53)
Nadalje, na voljo niso bili nobeni podatki, ki bi Komisiji omogočali, da izvede segmentirano analizo različnih faz in vrst proizvodnje. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 10 začasne uredbe, je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 malih in srednje velikih podjetij, zato Komisija ni mogla zbrati podatkov o različnih segmentih. Zato v tem primeru predlagana segmentirana analiza ni bila izvedljiva.
(54)
Končno, uvoz, namenjen za predelavo, je bil vključen v podatke o proizvodnji, da se zagotovi najboljša ocena obsega proizvodnje. Uvoz zadevnega izdelka (razen dimljene postrvi), namenjenega za predelavo, je v vsakem primeru predstavljal manj kot 3 % celotne proizvodnje Unije, izračunano po tej metodologiji, zato uporaba alternativne metodologije, po kateri bi bil izključen iz podatkov Unije o proizvodnji, v nobenem primeru ne bi imela pomembnega vpliva na ta kazalnik škode.
(55)
Različni obseg proizvodnje, izračunan za analizo reprezentativnosti in analize škode, odraža dejstvo, da so med preiskavo prišle na dan natančnejše informacije, medtem ko je analiza reprezentativnosti temeljila na preudarni oceni dokazov prima facie, ki so bili na voljo v času analize reprezentativnosti. Komisija je odgovorila tudi na specifična vprašanja turške vlade glede analize reprezentativnosti s posameznim razkritjem, poslanim 18. decembra 2014, in med zaslišanjem pred pooblaščencem za zaslišanje 8. januarja 2015. Zato se trditev, da je obseg proizvodnje, uporabljen za analizo škode, morda nepravilen zaradi različnih virov za analizo reprezentativnosti in analizo škode, zavrne.
(56)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123 začasne uredbe, je obseg proizvodnje temeljil na podatkih Zveze evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), ki se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, pridobljene v vsaki državi članici. Delež uvoza, namenjenega za predelavo, je bil dodan k obsegu proizvodnje živih rib Unije na podlagi informacij, zbranih in preverjenih med to preiskavo. Ker se obseg proizvodnje izračuna na osnovi ekvivalenta cele ribe, ni razlike, če se izračuna iz prve oblike prodaje ribe, „tj. živa riba“, ali zadnje možne oblike prodaje ribe, „tj. predelana riba“. Torej, če bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje. Čeprav je skupni obseg proizvodnje večinoma temeljil na podatkih iz proizvodnje živih rib, da bi se izognili dvojnemu štetju, uporabljena metodologija ni izključevala drugih vrst proizvodnje Unije (proizvodnja svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih), dejavniki škode pa se nanašajo na celotno industrijo Unije, tj. žive ribe in nadaljnjo predelavo. V nasprotju s trditvijo te zainteresirane strani metodologija, uporabljena za določitev skupnega obsega proizvodnje Unije, torej ni izključevala industrije predelave postrvi. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(57)
V vsakem primeru, tudi če bi se metodologija, ki jo je predlagala zainteresirana stran, sprejela in bi se podatki proizvajalcev Unije, ki so predelovali živo ribo, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji, ter tudi če bi to povzročilo prekomerno oceno nekaterih dejavnikov škode, kot so obseg proizvodnje, obseg prodaje, proizvodna zmogljivost in zaposlenost, bi rezultati še vedno kazali enake trende za obravnavano obdobje, saj je količina rib, ki jih predela predelovalna industrija, povezana z obsegom proizvodnje živih rib.
(58)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 99 in 100 začasne uredbe potrdita.
2. Potrošnja Unije
(59)
Po začasnem razkritju, kot že omenjeno v uvodni izjavi 48, je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da bi bila tako celotna potrošnja Unije podcenjena. Po končnem razkritju je ista stran ponovila svoje pripombe brez kakršne koli dodatne utemeljitve, razen hipotetičnega primera v zvezi s tržnimi deleži, pri čemer je trdila, da je metodologija, ki jo Komisija uporablja za določitev potrošnje, notranje nelogična in vodi do precenitve tržnega deleža turškega uvoza.
(60)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 56, industrija predelave rib v Uniji dejansko ni bila izključena iz analize. Kljub temu so bili podatki o proizvodnji določeni na osnovi živih rib in izračunani na osnovi ekvivalenta cele ribe, da bi se izognili dvojnemu štetju. Enak rezultat bi se dobil, če bi se določil celoten obseg proizvodnje na podlagi nadalje predelane postrvi, pretvorjene v ekvivalent cele ribe. Če pa bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje ter bi posledično umetno povečalo skupni obseg proizvodnje in potrošnje v Uniji. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, za obravnavano obdobje vseeno kazali enake trende. Zato so bile te trditve zavrnjene.
(61)
Domnevni vpliv na tržni delež uvoza iz Turčije je obravnavan v uvodni izjavi 64.
(62)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 101 do 105 začasne uredbe potrdijo.
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(63)
Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da ta metodologija privede do prekomerne ocene tržnega deleža uvoza iz Turčije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, razen hipotetičnega primera v zvezi s tržnimi deleži ta stran ni predložila nobenih utemeljitev za svojo trditev.
(64)
Kot je razloženo v uvodni izjavi 60, so bili podatki o proizvodnji določeni na osnovi živih rib in izračunani na osnovi ekvivalenta cele ribe, da bi se izognili dvojnemu štetju. Če bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje ter posledično prenizko oceno tržnega deleža uvoza iz Turčije. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, v obravnavanem obdobju vseeno kazali enake trende. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(65)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 106 do 108 začasne uredbe potrdijo.
3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(66)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da se uvoznih cen iz Turčije ne bi smelo določiti na podlagi povprečnih vrednosti, ampak na podlagi sestave vrste izdelka, pri čemer bi imela masa ene določene vrste v tej sestavi velik vpliv na povprečno ceno. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo brez dodatne utemeljitve.
(67)
Zdi se primerno, da se za določitev in preverjanje splošnih trendov kazalnikov škode v zvezi s cenami zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju, kot zahteva člen 3 osnovne uredbe, uporabi tehtana povprečna uvozna cena, ki se nanaša na zadevni izdelek, kot je opredeljen. Dejansko se podrobni podatki zberejo samo za obdobje preiskave. Zato podatki na ravni vrste izdelka niso na voljo za celotno obravnavano obdobje. V vsakem primeru bi tehtana povprečna uvozna cena omogočila preverjanje trenda, ki velja za zadevni izdelek. Dejstvo, da bi se trend domnevno razlikoval za nekatere vrste izdelkov, ne razveljavi splošnega trenda. Nazadnje, cena je tehtana, da se upošteva masa katere koli vrste izdelka v različnih sestavah.
(68)
Po drugi strani je Komisija za namene ugotavljanja nelojalnega nižanja prodajnih cen v obdobju preiskave, kot je razloženo v uvodnih izjavah 112 in 113 začasne uredbe, uporabila tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene višini cen franko tovarna; ter jih primerjala z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za vrsto izdelka iz uvoza zadevnega izdelka od vzorčenih sodelujočih turških proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenimi na podlagi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.
(69)
Iz zgoraj navedenih razlogov se trditev zavrne.
(70)
Po začasnem razkritju je ista stran podvomila v dejstvo, da Komisija ni opravila nobene prilagoditve za stroške po uvozu. Na podlagi te trditve je Komisija nadalje analizirala razpoložljive informacije in pri tem uporabila povprečne stroške po uvozu, ki jih je imel povezani uvoznik vzorčenega proizvajalca izvoznika.
(71)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi cen in odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Upoštevajoč prilagoditev, opisano v uvodni izjavi 70, je tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz zadevne države na trg Unije znašala med 2 % in 16 % (povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen je bila 6 %).
(72)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 109 do 111 in 114 do 117 začasne uredbe potrdijo.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Splošne opombe
(73)
Po začasnem razkritju je turška vlada zahtevala, da Komisija predloži informacije o makroekonomskih kazalnikih škode, zbrane zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ta zainteresirana stran je po dokončnem razkritju svojo trditev ponovila. Komisija uporablja prakso, pri kateri makroekonomske kazalnike določi in analizira na ravni Unije, ne pa na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Dejansko velja, da - kar zadeva makroekonomske kazalnike - popolni podatki za celotno panogo Unije, ki vključujejo tudi podatke iz vzorčenih podjetij, bolje odražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki za zgolj za del panoge. Ta zahtevek je bil zato zavrnjen.
(74)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 118 do 122 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Makroekonomski kazalniki
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(75)
Po začasnem razkritju je, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib v Uniji, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da je bil pri tem celoten obseg proizvodnje Unije ocenjen prenizko.
(76)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52, je Komisija analizirala celotno industrijo Unije, vključno s proizvajalci žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in postrvi v filetih, pri čemer, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 56 in 60, metodologija, ki jo je uporabila Komisija, ni vplivala na podatke o skupnem obsegu proizvodnje v Uniji. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(77)
Turška vlada je ugovarjala, da podatki FEAP vključujejo le podatke 13 držav članic in je zato celoten obseg proizvodnje Unije ocenjen prenizko.
(78)
Podatki FEAP resnično ne zajemajo držav članic, katerih celotni obseg proizvodnje je manj kot 1 000 ton (ekvivalenta cele ribe) na leto, vendar ta izpust glede na majhne količine ni imel pomembnejšega vpliva na ugotovljene trende. Poleg tega ta stran ni dokazala morebitnega učinka vključitve preostalih držav članic v skupne podatke. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(79)
Po dokončnem razkritju je turška vlada trdila, da sta dve državi članici, Bolgarija in Romunija, katerih podatki so bili izključeni, dejansko proizvedli več kot 1 000 ton v letu 2011. Vendar se podatki o obsegu proizvodnje, ki jih je predložila turška vlada, nanašajo predvsem na proizvodnjo velikih amerikank, ki pa niso predmet te preiskave. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(80)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da je proizvodna zmogljivost, kot je navedena v uvodni izjavi 124 začasne uredbe, nepravilna, ker je bila izračunana na podlagi nepravilno določenega obsega proizvodnje, kot je navedeno v uvodni izjavi 75. Poleg tega je zainteresirana stran trdila, da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smela temeljiti na informacijah, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, saj so v vzorcu proizvajalci Unije iz različnih faz proizvodnje, kot je dimljenje, medtem ko naj bi obseg proizvodnje zajemal zgolj žive postrvi. Po končnem razkritju je ta stran trdila, da je uporabljena enačba napačno temeljila na povprečni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev, namesto da bi se po eni strani uporabili podatki za industrijo živih rib ter po drugi strani podatki predelovalne industrije. Stran je nadalje trdila, da tudi podatki predelovalne industrije, ki je kupovala živo postrv v Uniji, niso bili vključeni, kar je domnevno močno vplivalo na določitev skupne proizvodne zmogljivosti Unije. Nazadnje je ta stran trdila, da določitev zmogljivosti ne bi smela v nobenem primeru temeljiti na enačbi, ampak na dejanskih podatkih proizvajalcev Unije.
(81)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, Komisija predelovalne industrije Unije ni izključila iz svoje analize, zato je bila trditev, da je bil obseg proizvodnje nepravilno izračunan, zavrnjena. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, Komisija ni imela na voljo podatkov, ki bi ji omogočili, da izvede segmentirano analizo na podlagi podatkov dveh specifičnih panog. Iz istega razloga določitev zmogljivosti ni mogla temeljiti na dejanskih podatkih več kot 700 malih in srednje velikih proizvajalcev Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 in 124 začasne uredbe, je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki jo je ugotovila Komisija, skladna z obsegom proizvodnje Unije. Zato je bila trditev, da je bila zmogljivost določena na podlagi nepopolnih podatkov za celotno proizvodnjo ter da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smela temeljiti na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije, prav tako zavrnjena. V vsakem primeru, tudi če bi bila alternativna metodologija za izračun obsega proizvodnje, ki jo je predlagala zainteresirana stran, sprejeta ter bi se podatki predelovalne industrije Unije, ki je pridobivala živo postrv v Uniji, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji - kar bi povzročilo dvojno štetje, kot je razloženo v uvodni izjavi 56 -, bi bilo gibanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju enako. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(82)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 123 do 128 začasne uredbe potrdijo.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(83)
Po začasnem razkritju, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je domnevala, da je bil del predelovalne industrije v Uniji tako izključen iz analize. Zato je ta stran trdila, da je bil obseg prodaje industrije Unije ocenjen prenizko, tržni delež, izračunan na tej podlagi, pa napačen. Po končnem razkritju je ista stran ponovila svoje pripombe ter predlagala, naj Komisija uporabi alternativne metodologije, opisane v uvodni izjavi 49, pri čemer ni utemeljila koristi teh metodologij.
(84)
Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, je bila trditev, da je bil obseg proizvodnje določen nepravilno ter da del industrije Unije v analizi ni bil upoštevan, zavrnjena. Zaradi tega je bila zavrnjena tudi trditev, da sta bila obseg prodaje in tržni delež določena nepravilno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, segmentirana analiza ni bila izvedljiva in je bila zavrnjena. Če pa bi se metodologija za izračun obsega prodaje, ki jo predlaga zainteresirana stran, sprejela, bi to povzročilo dvojno štetje ter posledično prekomerno oceno obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, v obravnavanem obdobju vseeno kazali enake trende. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(85)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 129 in 133 začasne uredbe potrdita.
4.2.3 Rast
(86)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava 134 začasne uredbe potrdi.
4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(87)
Po začasnem razkritju je, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib v Uniji, zaradi česar je bila zaposlenost ocenjena prenizko. Po dokončnem razkritju je ta stran trdila, da je uporabljena enačba napačno temeljila na zaposlenosti vzorčenih proizvajalcev, namesto da bi se uporabili podatki teh dveh specifičnih panog. Nadalje je trdila, da podatki predelovalne industrije, ki je kupovala žive postrvi v Uniji, niso bili vključeni, kar naj bi domnevno precej vplivalo na določitev splošne zaposlenosti v Uniji. Nazadnje je ta zainteresirana stran trdila, da določitev zaposlenosti ne bi smela v nobenem primeru temeljiti na enačbi, ampak na dejanskih podatkih proizvajalcev Unije.
(88)
Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, je bila trditev, da del industrije Unije v analizi ni bil upoštevan, zavrnjena. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, ni bilo na voljo podatkov, ki bi Komisiji omogočili, da izvede segmentirano analizo z uporabo specifičnih podatkov industrije živih rib na eni strani ter predelovalne industrije na drugi strani. Iz istega razloga določitev zaposlenosti ni mogla temeljiti na dejanskih podatkih več kot 700 malih in srednje velikih proizvajalcev Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 136 začasne uredbe, so bili podatki o zaposlenosti, ki jih je ugotovila Komisija, skladni z obsegom proizvodnje Unije. Komisija je namreč pri ugotavljanju podatkov o zaposlenosti upoštevala celotno industrijo Unije, vključno s predelovalno industrijo. Zaradi tega je bil zavrnjena tudi trditev, da je bila zaposlenost ugotovljena napačno. V vsakem primeru, tudi če bi se alternativna metodologija za izračun obsega proizvodnje, ki jo predlaga zainteresirana stran, sprejela ter bi se podatki predelovalne industrije Unije, ki pridobiva žive postrvi v Uniji, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji - kar bi povzročilo dvojno štetje, kot je razloženo v uvodni izjavi 56 -, bi razvoj zaposlenosti v obravnavanem obdobju kazal enake trende. Ta ugovor je bil zato zavrnjen.
(89)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 135 do 137 začasne uredbe potrdijo.
4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(90)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da prodajne cene Unije ne bi smele biti določene na podlagi povprečnih vrednosti, ampak na podlagi vrste izdelka, saj bi vrsta izdelka in masa ene določene vrste zadevnega izdelka v tej sestavi imela velik vpliv na povprečno prodajno ceno. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila pripombe brez nadaljnje utemeljitve.
(91)
Vendar je bila po analogiji iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 67 in 68, ta trditev zavrnjena.
(92)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 140 do 142 začasne uredbe potrdijo.
4.3.2 Stroški dela
(93)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 143 in 144 začasne uredbe potrdita.
4.3.3 Zaloge
(94)
Ker ni bilo pripomb, se uvodna izjava 145 začasne uredbe potrdi.
4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(95)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 146 do 151 začasne uredbe potrdijo.
5. Sklep o škodi
(96)
Na podlagi zgornje analize zadevnih makroekonomskih in mikroekonomskih dejavnikov ter v odsotnosti drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 152 do 155 začasne uredbe, da je celotna industrija Unije, vključno z vsemi fazami in vrstami proizvodnje (proizvodnja živih, svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih), utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe, potrdijo.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinki subvencioniranega uvoza
(97)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 157 do 161 začasne uredbe potrdijo.
2. Učinki drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(98)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 162 do 165 začasne uredbe potrdijo.
2.2 Izvoz industrije Unije
(99)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 166 in 168 začasne uredbe potrdita.
2.3 Razvoj potrošnje
(100)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 169 in 170 začasne uredbe potrdita.
2.4 Konkurenca z drugimi vrstami rib
(101)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile svojo trditev, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca drugih vrst rib. Strani navajajo študije (11), ki domnevno kažejo, da so druge vrste rib na nemškem trgu konkurenčne šarenki porcijske velikosti. Zadevne strani so prav tako trdile, da poleg domnevno konkurenčnih velikih amerikank, lososa in vitkih somov, konkurenco predstavljajo tudi trska, navadni jezik, skuša in rdeči okun, kar škoduje industriji Unije.
(102)
Zgoraj omenjene študije, na katere so se sklicevale zadevne strani, ne dajejo nobenih prepričljivih dokazov glede nemškega trga ali trga Unije kot celote, ki bi podprli njihove trditve. Te trditve so bile prav tako v nasprotju z dejstvom, da se je v obravnavanem obdobju uvoz amerikanke iz Turčije povečal tako glede tržnega deleža kot obsega prodaje v Uniji.
(103)
Domnevna konkurenca drugih vrst rib ne more v nobenem primeru razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja industrije Unije ter zlasti izgube tržnega deleža v primerjavi z uvozom iz Turčije, ki se je v obravnavanem obdobju povečal.
(104)
Na podlagi navedenega so bile trditve v zvezi s tem zavrnjene.
(105)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 171 do 175 začasne uredbe potrdijo.
2.5 Upravna in regulativna bremena, geografske omejitve
(106)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile trditev, da se pri analizi ni upošteval negativen učinek upravnega bremena v državah članicah.
(107)
Upravno in regulativno breme, vključno z domnevnimi omejitvami pri uporabi nekaterih geografskih območij, ki so na voljo za akvakulturo, v državah članicah, kot možen drugi dejavnik, ki povzroča škodo industriji Unije, se je obravnaval v uvodnih izjavah 176 do 178 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(108)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 176 do 178 začasne uredbe potrdijo.
2.6 Cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno
(109)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile trditev, da se pri analizi ni upošteval negativen vpliv cenovnega pritiska in velike pogajalske moči maloprodajnega sektorja.
(110)
Cenovni pritisk in pogajalska moč maloprodajnega sektorja kot možna druga dejavnika, ki sta povzročila škodo industriji Unije, sta obravnavana v uvodnih izjavah 179 do 181 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(111)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 179 do 181 začasne uredbe potrdijo.
2.7 Prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki
(112)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile svojo trditev, da pri analizi ni bil upoštevan negativni vpliv številnih drugih dejavnikov na posamezne proizvajalce Unije, kot so domnevne prevelike naložbe, okoljska vprašanja in sodni postopki.
(113)
Ti dejavniki so se obravnavali v uvodnih izjavah 182 do 186 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(114)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 182 do 186 začasne uredbe potrdijo.
3. Sklep o vzročni zvezi
(115)
Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 187 do 189 začasne uredbe, v katerih je navedeno, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil subvencioniran uvoz ter da noben drug dejavnik, analiziran posamezno ali skupaj, ni prekinil te vzročne zveze.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(116)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 191 do 194 začasne uredbe potrdijo.
2. Interes nepovezanih uvoznikov
(117)
Po uvedbi začasnih ukrepov sta se javila dva dodatna uvoznika, ki sta trdila, da bi uvedba dajatev za postrvi iz Turčije nanju negativno vplivala. Vendar ti strani svojih trditev nista utemeljili. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(118)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 195 in 198 začasne uredbe potrdita.
3. Interes uporabnikov, potrošnikov, dobaviteljev
(119)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 199 do 203 začasne uredbe potrdijo.
4. Sklep o interesu Unije
(120)
Na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se potrdi uvodna izjava 204 začasne uredbe, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije.
G. IZRAVNALNI UKREPI
(121)
Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne izravnalne ukrepe za preprečitev, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(122)
Ob upoštevanju prilagoditve, opisane v uvodnih izjavah 70 in 71, so bile stopnje škode popravljene, kot je opisano v uvodni izjavi 127.
(123)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 206 do 217 začasne uredbe potrdijo.
2. Dokončni ukrepi
(124)
Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 15 osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončne izravnalne dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 15(1) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižjih subvencijskih stopenj in stopenj škode.
(125)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja turških proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za vzorčena podjetja ali podjetja, ki sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“, se bo uporabljala za podjetja, ki v preiskavi niso sodelovala.
(126)
Za sodelujoča nevzorčena turška podjetja iz Priloge je dokončna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih podjetij.
(127)
Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje dokončnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:
Družba
Subvencijska stopnja
Stopnja škode
Izravnalna dajatev
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Druga sodelujoča podjetja
7,6 %
23 %
7,6 %
Vsa druga podjetja
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.
(129)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe.
(130)
Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(131)
Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(132)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
3. Zaveze
(133)
Po razkritju začasne uredbe je 15 proizvajalcev izvoznikov ponudilo cenovne zaveze v skladu s členom 13 osnovne uredbe.
(134)
Komisija je pozorno preučila te ponudbe v luči posebnega okvira odnosov s Turčijo. Vendar je Komisija menila, da takšne zaveze ne bi bile smiselne v sedanjem postopku. To je zaradi visokega števila predstavitev zadevnega proizvoda, precejšnjih cenovnih razlik med različnimi predstavitvami zadevnega proizvoda in tveganja navzkrižne kompenzacije zaradi prodaje drugih proizvodov istim strankam.
(135)
Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran (Egejsko združenje izvoznikov) trdila, da razlogi, zaradi katerih te zaveze naj ne bi bile smiselne, niso točni. Prvič, trdila je, da je število predstavitev omejeno, da so jasno opredeljene s kodami TARIC, poleg tega je po potrebi nekatere predstavitve mogoče združiti v skupine; drugič, da obstoj velikih razlik v cenah med različnimi predstavitvami ne bi onemogočil zavez, ker bi se za različne predstavitve lahko določile različne minimalne uvozne cene, in nazadnje, da so bile v preteklosti podobne zaveze že sprejete za druge izdelke iz rib (losos) (13).
(136)
Prvič, vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so ponudili zaveze in za katere je imela Komisija na voljo podrobne informacije, so med obdobjem preiskave izvažali sedem različnih predstavitev zadevnega izdelka. Takšnih predstavitev ni mogoče jasno opredeliti z oznakami TARIC. Poleg tega lahko vsako združevanje predstavitev z različnimi cenami povzroči navzkrižno kompenzacijo med minimalnimi uvoznimi cenami različnih predstavitev. Drugič, če bi se visoko število proizvajalcev izvoznikov in predstavitev, skupaj z znatnimi cenovnimi razlikami med predstavitvami, ublažilo z večjim številom minimalnih uvoznih cen, kot predlaga zainteresirana stran, bi to še dodatno otežilo spremljanje zavez. Tretjič, zmanjšanje tveganja navzkrižne kompenzacije s stalnim spremljanjem klavzule o prepovedi prodaje drugih izdelkov isti stranki bi zahtevalo nesorazmerno porabo sredstev in je zato nepraktično. Končno, kar zadeva losos, so se zaveze, sprejete v tistem času, izkazale za nepraktične, kar kažejo številni umiki med veljavnostjo ukrepov. Iz zgornjih razlogov se trditve, da so zaveze v tem primeru smiselne, zavrnejo.
(137)
Zato so bile ponujene cenovne zaveze zavrnjene.
4. Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(138)
Ob upoštevanju ugotovljenih subvencijskih stopenj in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno izravnalno dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Varščine, ki presegajo dokončne stopnje izravnalne dajatve, bi bilo treba sprostiti.
(139)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (14) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz šarenke (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
trenutno uvrščene pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 in 0305430011) ter s poreklom iz Turčije.
2. Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:
Podjetje
Izravnalna dajatev
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Podjetja s seznama v Prilogi
7,6 %
Vsa druga podjetja
9,5 %
B999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1195/2014, se dokončno poberejo. Položene varščine, ki presegajo dokončne stopnje izravnalne dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Kadar novi proizvajalec izvoznik iz Turčije Komisiji predloži zadostne dokaze, da:
-
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Turčiji, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,
se člen 1(2) lahko spremeni tako, da se novi proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 7,6 %.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. februarja 2015