РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
SKLEP št. 445/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alineje člena 167(5) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenj Odbora regij (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša zveza med narodi Evrope in daje Uniji nalogo, da med drugim prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarja skupno kulturno dediščino. Unija pri tem po potrebi podpira in dopolnjuje aktivnosti držav članic, da bi izboljšali poznavanje ter razširjanje kulture in zgodovine evropskih narodov.
(2)
Sporočilo Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 (4), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije na področju kulture. Te aktivnosti bi morale spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog ter kulturo, ki spodbuja ustvarjalnost v okviru strategije za rast in delovna mesta, pa tudi bistveno vlogo kulture v mednarodnih odnosih Unije.
(3)
Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je stopila v veljavo dne 18. marca 2007 in katere podpisnica je tudi Unija, je namenjena zaščiti in spodbujanju kulturne raznolikosti, pospeševanju medkulturnosti in osveščanju o vrednosti kulturne raznolikosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.
(4)
Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavil aktivnost za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019.
(5)
Ocenjevanje Evropskih prestolnic kulture pa tudi javno posvetovanje o prihodnosti te aktivnosti po letu 2019 razkrivajo, da postopoma postajajo ena najambicioznejših kulturnih pobud v Evropi, pa tudi ena tistih, ki jih evropski državljani najbolj cenijo. Zato bi bilo treba vzpostaviti novo aktivnost, ki bo zajemala leta od 2020 do 2033.
(6)
Prvotna cilja Evropskih prestolnic kulture sta bila poudariti bogastvo in raznolikost evropskih kultur in značilnosti, ki si jih te kulture delijo, kakor tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; poleg tega so mesta, ki so nosila naziv Evropska prestolnica kulture (v nadaljnjem besedilu: naziv), postopoma dodajala tudi novo razsežnost z uporabo učinka vzvoda naziva za spodbujanje širšega razvoja mesta v skladu z njegovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.
(7)
Cilji aktivnosti, vzpostavljeni s tem sklepom, bi morali biti povsem v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ohranja, razvija in spodbuja evropsko kulturno in jezikovno raznolikost, spodbuja evropsko kulturno dediščino ter krepi konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti konkurenčnost avdiovizualnega sektorja, s ciljem podpiranja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Uresničevanje navedenih ciljev bi prav tako moralo pomagati krepiti občutek pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru ter spodbujati medkulturni dialog in medsebojno razumevanje.
(8)
Za dosego teh ciljev je pomembno, da si mesta, ki nosijo naziv, prizadevajo razviti vezi med svojimi kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji na eni strani ter sektorji, kot so izobraževanje, raziskave, okolje, razvoj mest ali kulturni turizem, na drugi strani. Izkušnje iz preteklosti zlasti kažejo na potencial Evropskih prestolnic kulture kot pospeševalcev lokalnega razvoja in kulturnega turizma, kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija - nov okvir evropske turistične politike“, ki sta ga podprla Svet v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2010 in Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011 (7).
(9)
Za mesta, ki nosijo naziv, je tudi pomembno, da si prizadevajo spodbuditi socialno vključevanje in enake možnosti ter da naredijo vse, kar je v njihovih moči, za čim večjo vključitev vseh delov civilne družbe pri pripravi in izvajanju kulturnega programa, posebno pozornost pa namenijo mladim ter marginaliziranim in prikrajšanim skupinam.
(10)
Ocenjevanja in javno posvetovanje so tudi prepričljivo pokazala, da imajo Evropske prestolnice kulture številne potencialne koristi, če so skrbno načrtovane. Ostajajo predvsem kulturna pobuda, lahko pa prinesejo tudi znatne družbene in gospodarske koristi, še zlasti kadar so vpete v dolgoročno kulturno usmerjeno razvojno strategijo za zadevno mesto.
(11)
Aktivnost Evropskih prestolnic kulture je tudi velik izziv. Izvajanje celoletnega programa kulturnih dejavnosti je zahtevno in nekatera mesta, ki so nosila naziv, so bila pri izkoriščanju potenciala uspešnejša kakor druga. Zato bi bilo treba to aktivnost okrepiti, da bi vsem mestom pomagali kar najbolje izkoristiti naziv.
(12)
Naziv bi moral biti še naprej ohranjen za mesta, ne glede na njihovo velikost, da pa bi ta mesta dosegla širše občinstvo in povečala učinek, bi morala imeti zadevna mesta še naprej možnost, da vključijo svoja okoliška območja.
(13)
Podelitev naziva bi morala še naprej temeljiti na posebej pripravljenem kulturnem programu, ki bi moral imeti močno evropsko razsežnost. Ta kulturni program bi moral biti del dolgoročne strategije s trajnostnim vplivom na lokalni gospodarski, kulturni in družbeni razvoj.
(14)
Dvostopenjski izbirni postopek, ki temelji na kronološkem seznamu držav članic in ga izvaja svet neodvisnih strokovnjakov, se je izkazal kot pošten in pregleden. Mestom je omogočil, da izboljšajo svoje prijave v času od predizbora do izbirne faze na podlagi strokovnih nasvetov navedenega sveta, in zagotovil pravično razporeditev naziva v vseh državah članicah. Da se ohrani kontinuiteta aktivnosti Evropske prestolnice kulture in se ne izgubijo izkušnje in strokovno znanje - kar bi bila posledica sočasne zamenjave vseh strokovnjakov sveta - bi bilo treba zamenjavo strokovnjakov opraviti postopoma.
(15)
Nacionalno strokovno znanje bi bilo treba nadalje zagotavljati s tem, da imajo države članice možnost imenovati do dva strokovnjaka v svet, ki izvaja postopke izbora in spremljanja.
(16)
Izbirna merila bi morala biti bolj natančna, da se zagotovi mestom, ki kandidirajo, boljše napotke v zvezi s cilji in zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati, da bi jim bil podeljen naziv. Ta merila bi morala biti tudi lažje merljiva, da bi bila v pomoč svetu pri izboru in spremljanju mest. V zvezi s tem bi se bilo treba zlasti osredotočiti na načrte mest, ki kandidirajo za dejavnosti, ki prinašajo trajne koristi in so vključene v dolgoročno strategijo kulturne politike, ki lahko spodbudijo trajnostni kulturni, gospodarski in družbeni vpliv.
(17)
Mesta, ki kandidirajo, bi morala, kjer je ustrezno, raziskati tudi možnosti za finančno podporo iz programov in skladov Unije.
(18)
Pripravljalna faza v času od imenovanja mesta do leta naziva je bistvenega pomena za uspeh aktivnosti Evropske prestolnice kulture. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje, da so bili spremljajoči ukrepi, uvedeni s Sklepom št. 1622/2006/ES, izredno koristni za zadevna mesta. Te ukrepe bi bilo treba nadalje razviti, zlasti s pogostejšimi sestanki za spremljanje in obiski mest s strani strokovnjakov sveta ter še večjo izmenjavo izkušenj med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo zanj. Imenovana mesta bi se lahko tudi tesneje povezala z drugimi mesti, ki nosijo naziv.
(19)
Nagrada Melina Mercouri, uvedena s Sklepom št. 1622/2006/ES, je pridobila veliko simbolično vrednost, ki daleč presega dejanski znesek nagrade, ki ga podeli Komisija. Da pa bi zagotovili, da bodo imenovana mesta izpolnila svoje zaveze, bi morali biti pogoji za izplačilo zneska nagrade strožji in natančnejši.
(20)
Pomembno je, da zadevna mesta v vsem svojem komunikacijskem gradivu jasno navedejo, da je aktivnost, vzpostavljena s tem sklepom, aktivnost Unije.
(21)
Komisija s svojimi ocenami nekdanjih Evropskih prestolnic kulture, ki temeljijo na podatkih, zbranih na lokalni ravni, ne more zagotoviti primarnih podatkov o učinku naziva. Zato bi morali biti ključni akterji v procesu ocenjevanja mesta sama.
(22)
Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko sodelovanje držav kandidatk s poudarjanjem skupnih vidikov evropskih kultur pripomore k temu, da jih približa Uniji. Zato bi bilo treba aktivnost, vzpostavljeno s tem sklepom, po letu 2019 odpreti za sodelovanje držav kandidatk in potencialnih kandidatk.
(23)
Vendar bi moralo biti v obdobju, zajetim s tem sklepom, in sicer med letoma 2020 in 2033, zaradi enakosti z mesti držav članic mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah dovoljeno sodelovati le na enem natečaju za naziv. Poleg tega bi moralo biti - prav tako zaradi enakosti z državami članicami - vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki dovoljeno, da gosti naziv le enkrat v navedenem obdobju.
(24)
Sklep št. 1622/2006/ES bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se njegove določbe morale še naprej uporabljati za vsa mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za leta do 2019.
(25)
Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, in sicer ohranjanja in spodbujanja raznolikosti kultur v Evropi, poudarjanja njihovih skupnih značilnosti in spodbujanja prispevka kulture k dolgoročnemu razvoju mest, zlasti zato, ker so potrebna skupna, jasna in pregledna merila ter postopki za izbor in spremljanje, pa tudi tesno usklajevanje med državami članicami, temveč se jih zaradi obsega in pričakovanih učinkov aktivnosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vzpostavitev aktivnosti
Vzpostavlja se aktivnost Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ za leta 2020 do 2033 (v nadaljnjem besedilu: aktivnost).
Člen 2
Cilji
1. Splošni cilji aktivnosti so:
(a)
ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru;
(b)
spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest v skladu z njihovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.
2. Posebni cilji aktivnosti so:
(a)
povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno z transnacionalnim sodelovanjem;
(b)
razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej;
(c)
okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji;
(d)
povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture.
Člen 3
Dostop do aktivnosti
1. Natečaj za naziv je odprt za mesta, ta pa lahko vključijo svoja okoliška območja.
2. Število mest, ki v danem letu nosijo naziv (v nadaljnjem besedilu: leto naziva), ne presega tri.
Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države kandidatke in potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5.
3. Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic iz koledarja.
4. Mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki na dan objave razpisa za predložitev prijav iz člena 10(2) sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, se lahko v okviru javnega natečaja, ki se organizira vsako tretje leto v skladu s koledarjem, prijavijo za naziv za eno leto.
Mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 dovoljeno sodelovati le na enem natečaju.
Vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki je dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do leta 2033.
5. Država, ki pristopi k Uniji po 4. maju 2014, vendar pred 1. januarjem 2027, je upravičena do gostitve naziva sedem let po svojem pristopu v skladu s pravili in postopki, veljavnimi za države članice. Koledar se ustrezno posodobi. Država, ki pristopi k Uniji 1. januarja 2027 ali pozneje, ni upravičena do sodelovanja v tej aktivnosti kot država članica.
V letih, ko v skladu s koledarjem že tri mesta nosijo naziv, pa so mesta v državah iz prvega pododstavka upravičena do naziva le v naslednjem prostem letu v koledarju in po vrstnem redu pristopa teh držav.
Če je mesto iz države iz prvega pododstavka že prej sodelovalo v natečaju za države kandidatke in potencialne kandidatke, to mesto ne sme sodelovati v nobenem poznejšem natečaju za države članice. Kadar je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 mesto iz takšne države v skladu z odstavkom 4 imenovano za naziv, ta država po svojem pristopu v tem obdobju ni upravičena do organizacije natečaja kot država članica.
Če več kot ena država pristopi k Uniji na isti datum in če ni soglasja o vrstnem redu sodelovanja v aktivnosti med temi državami, Svet opravi žreb.
Člen 4
Prijava
1. Komisija pripravi skupen obrazec za prijavo na podlagi meril iz člena 5, ki ga uporabijo vsa mesta, ki kandidirajo.
Če mesto, ki kandidira, vključi svoje okoliško območje, se prijava odda v imenu tega mesta.
2. Vsaka prijava temelji na kulturnem programu z močno evropsko razsežnostjo.
Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5.
Člen 5
Merila
Merila za ocenjevanje prijav (v nadaljnjem besedilu: merila) so razdeljena v kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“, „evropska razsežnost“, „kulturna in umetniška vsebina“, „izvedbena zmogljivost“, „doseg“ in „upravljanje“, kakor sledi:
1.
glede kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“ se upoštevajo naslednji dejavniki:
(a)
kulturna strategija za mesto, ki kandidira, je pripravljena v času prijave in zajema aktivnost ter vključuje načrte za podporo kulturnim dejavnostim tudi po letu naziva;
(b)
načrti za okrepitev zmogljivosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, vključno z oblikovanjem dolgoročnih povezav med kulturnim, gospodarskim in družbenim sektorjem v mestu, ki kandidira;
(c)
predviden dolgoročen kulturni, družbeni in gospodarski vpliv, vključno z razvojem mest, ki bi ga imel naziv za mesto, ki kandidira;
(d)
načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na mesto, ki kandidira, in za razširjanje rezultatov ocenjevanja;
2.
glede kategorije „evropska razsežnost“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
obseg in kakovost dejavnosti, ki spodbujajo kulturno raznolikost Evrope, medkulturni dialog in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani;
(b)
obseg in kakovost dejavnosti, ki poudarjajo skupne vidike evropskih kultur, dediščine in zgodovine, pa tudi evropsko povezovanje in aktualne evropske teme;
(c)
obseg in kakovost dejavnosti, ki vključujejo evropske umetnike, sodelovanje z izvajalci ali mesti v različnih državah, vključno z drugimi mesti, ki nosijo naziv, kadar je to primerno, in transnacionalna partnerstva;
(d)
strategija za pritegnitev zanimanja širše evropske in mednarodne javnosti;
3.
glede kategorije „kulturne in umetniške vsebine“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
jasna in usklajena umetniška vizija in strategija za kulturni program;
(b)
vključitev lokalnih umetnikov in kulturnih organizacij v zasnovo in izvedbo kulturnega programa;
(c)
obseg in raznolikost predlaganih dejavnosti ter njihova splošna umetniška kakovost;
(d)
zmožnost za povezovanje kulturne dediščine in tradicionalnih umetniških oblik z novimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi;
4.
glede kategorije „izvedbena zmogljivost“ mesta, ki kandidirajo, izkažejo, da:
(a)
prijava ima široko in močno politično podporo in trdno zavezo lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov;
(b)
mesto, ki kandidira, ima ali bo imelo ustrezno in delujočo infrastrukturo, da bo nosilo naziv;
5.
glede kategorije „doseg“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
vključitev lokalnega prebivalstva in civilne družbe v pripravo prijave in izvedbo aktivnosti;
(b)
oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za udeležbo ali za sodelovanje najrazličnejših skupin državljanov v kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, prostovoljcev ter marginaliziranih in prikrajšanih, vključno z manjšinami, ob čemer se posebno pozornost nameni dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;
(c)
celotna strategija za razvoj občinstva in zlasti povezava z izobraževanjem ter sodelovanje šol;
6.
glede kategorije „upravljanje“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
izvedljivost strategije za zbiranje sredstev in predlaganega proračuna, kar po potrebi vključuje načrte za uporabo finančne podpore iz programov in skladov Unije ter zajema pripravljalno fazo, leto naziva, ocenjevanje in predpise glede dejavnosti s trajnostnimi učinki ter načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih;
(b)
predvidena struktura upravljanja in izvedbe aktivnosti, ki med drugim zagotavlja ustrezno sodelovanje med lokalnimi oblastmi in izvedbeno strukturo, vključno z umetniško ekipo;
(c)
postopek za imenovanje direktorja in umetniškega direktorja ter njuno področje delovanja;
(d)
da je tržna in komunikacijska strategija celovita in poudarja, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;
(e)
da je v izvedbeno strukturo vključeno osebje z ustreznim znanjem in izkušnjami za načrtovanje, upravljanje in izvedbo kulturnega programa za leto naziva.
Člen 6
Strokovni svet
1. Svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.
2. Svet je sestavljen iz 10 strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski strokovnjaki), ki jih institucije in organi Unije imenujejo v skladu z odstavkom 3.
3. Komisija po organizaciji javnega razpisa predlaga nabor potencialnih evropskih strokovnjakov.
Evropski parlament, Svet in Komisija iz tega nabora izberejo vsak po tri strokovnjake in jih imenujejo v skladu s svojimi ustreznimi postopki.
Odbor regij izbere enega strokovnjaka iz nabora in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.
Pri izboru evropskih strokovnjakov si vse institucije in organi Unije prizadevajo zagotoviti dopolnjevanje kompetenc ter uravnoteženo geografsko porazdeljenost in uravnoteženo zastopanost spolov v svetu kot celoti.
4. Poleg evropskih strokovnjakov je za izbor in spremljanje mesta iz države članice zadevna država članica upravičena imenovati v svet največ dva strokovnjaka v skladu z lastnimi postopki in po posvetovanju s Komisijo.
5. Vsi strokovnjaki morajo:
(a)
biti državljani Unije;
(b)
biti neodvisni;
(c)
imeti veliko izkušenj ter strokovnega znanja glede:
(i)
kulturnega sektorja;
(ii)
kulturnega razvoja mest ali
(iii)
organizacije dogodka Evropska prestolnica kulture ali mednarodnih kulturnih dogodkov podobnega obsega in ravni;
(d)
biti na voljo za sodelovanje v svetu ustrezno število delovnih dni na leto.
6. Svet imenuje svojega predsednika.
7. Evropski strokovnjaki so imenovani za obdobje treh let.
Ne glede na prvi pododstavek, kar zadeva prvo ustanovitev sveta, Evropski parlament imenuje svoje strokovnjake za tri leta, Komisija za dve leti, Svet in Odbor regij pa za eno leto.
8. Vsi strokovnjaki podajo izjavo o kakršnem koli dejanskem ali morebitnem nasprotju interesov v zvezi s posameznim mestom, ki kandidira. V primeru take izjave ali če se ugotovi nasprotje interesov, zadevni strokovnjak odstopi, ustrezna institucija ali organ Unije ali država članica pa ga zamenja za preostanek mandata v skladu z ustreznim postopkom.
Člen 7
Predložitev prijav v državah članicah
1. Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo natečaja med svojimi mesti v skladu s koledarjem.
2. Zadevne države članice objavijo razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.
Ne glede na prvi pododstavek države članice, upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, objavijo razpis čim prej po 4. maju 2014.
Vsakemu razpisu za predložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).
Rok za predložitev prijav s strani mest, ki kandidirajo, v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.
3. Zadevne države članice o prijavah uradno obvestijo Komisijo.
Člen 8
Predizbor v državah članicah
1. Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za predizbor z mesti, ki kandidirajo, najpozneje pet let pred letom naziva.
Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.
2. Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.
3. Svet predloži svoje poročilo o predizboru zadevnim državam članicam in Komisiji.
4. Vsaka zadevna država članica uradno potrdi ožji izbor, ki temelji na poročilu sveta.
Člen 9
Izbor v državah članicah
1. Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, tako da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih predložijo zadevnim državam članicam, ki jih nato posredujejo Komisiji.
2. Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.
Kadar je potrebno, lahko zadevne države članice po posvetovanju s Komisijo podaljšajo ta devetmesečni rok za razumno obdobje.
3. Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.
4. Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v zadevni državi članici.
Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.
Svet predloži poročilo o izboru zadevni državi članici in Komisiji.
5. Ne glede na odstavek 4, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.
Člen 10
Predizbor in izbor v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah
1. Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.
2. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.
Vsakemu razpisu za preložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).
Rok za predložitev prijav v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.
3. Svet na podlagi njihovih zadevnih prijav opravi predizbor mest vsaj pet let pred letom naziva. Z mesti, ki kandidirajo, se sestanek ne organizira.
Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.
Svet predloži poročilo o predizboru Komisiji.
4. Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih nato posredujejo Komisiji.
Komisija skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.
Komisija lahko po potrebi podaljša ta devetmesečni rok za razumno obdobje.
5. Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.
6. Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v eni državi kandidatki ali potencialni kandidatki.
Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.
Svet predloži svoje poročilo o izboru Komisiji.
7. Ne glede na odstavek 6, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.
Člen 11
Imenovanje
1. Vsaka zadevna država članica imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv, na podlagi priporočil iz poročila sveta o izboru in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.
Z odstopanjem od prvega pododstavka, lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.
2. V primeru držav kandidatk in potencialnih kandidatk Komisija imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv v zadevnih letih, na podlagi priporočil iz poročila o izboru sveta in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.
3. Imenovanju iz odstavkov 1 in 2 je priložena utemeljitev, pripravljena na podlagi poročil sveta.
4. Če mesto vključi svoje okoliško območje, se imenovanje nanaša na mesto.
5. Komisija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o imenovanju objavi seznam mest, imenovanih za Evropske prestolnice kulture, v seriji C Uradnega lista Evropske unije.
Člen 12
Sodelovanje med imenovanimi mesti
Mesta, imenovana za isto leto, si prizadevajo vzpostaviti povezave med svojimi kulturnimi programi, tako sodelovanje pa se lahko upošteva v okviru postopka spremljanja, določenega v členu 13.
Člen 13
Spremljanje
1. Svet spremlja pripravo imenovanih mest na leto naziva in jim zagotavlja podporo in smernice od njihovega imenovanja do začetka leta naziva.
2. V ta namen Komisija skliče tri sestanke za spremljanje med svetom in imenovanimi mesti, kakor sledi:
(a)
tri leta pred letom naziva;
(b)
18 mesecev pred letom naziva;
(c)
dva meseca pred letom naziva.
Država članica ali zadevna država kandidatka oziroma potencialna kandidatka lahko imenuje opazovalca, ki se udeleži teh sestankov.
Imenovana mesta šest tednov pred vsakim sestankom za spremljanje predložijo Komisiji poročila o napredku.
Na sestankih za spremljanje svet pregleda stanje priprav in poda nasvete, da bi pomagal imenovanim mestom pri pripravi kakovostnega kulturnega programa in učinkovite strategije. Svet posebno pozornost nameni priporočilom iz poročil o izboru in morebitnih predhodnih poročil o spremljanju iz odstavka 3.
3. Svet po vsakem sestanku za spremljanje izda poročilo o spremljanju glede stanja priprav in vseh ukrepov, ki jih je treba sprejeti.
Svet predloži svoja poročila o spremljanju Komisiji, kakor tudi imenovanim mestom in zadevni državi članici ali državi kandidatki ali potencialni kandidatki.
4. Poleg sestankov za spremljanje lahko Komisija vedno, kadar je to potrebno, organizira tudi obiske sveta v imenovanih mestih.
Člen 14
Nagrada
1. Komisija lahko imenovanim mestom podeli denarno nagrado v čast Meline Mercouri (v nadaljnjem besedilu: nagrada), če so za to na voljo sredstva v ustreznem večletnem finančnem okviru.
Pravni in finančni vidiki nagrade se obravnavajo v okviru ustreznih programov Unije, ki podpirajo kulturo.
2. Znesek nagrade se izplača do konca marca v letu naziva, pod pogojem, da zadevno imenovano mesto še naprej izpolnjuje zaveze, dane na stopnji prijave, izpolnjuje merila in upošteva priporočila iz poročil o izboru in o spremljanju.
Šteje se, da je mesto izpolnilo zaveze, dane na stopnji prijave, če se v času od stopnje prijave do leta naziva program in strategija nista izrazito spremenila, zlasti kadar:
(a)
je proračun ostal na ravni, ki omogoča izvedbo kakovostnega kulturnega programa v skladu s prijavo in merili;
(b)
je bila neodvisnost umetniške ekipe ustrezno spoštovana;
(c)
je evropska razsežnost v končni različici kulturnega programa ostala dovolj močna;
(d)
tržna in komunikacijska strategija ter komunikacijsko gradivo, ki ga uporablja imenovano mesto, jasno izraža dejstvo, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;
(e)
so sprejeti načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na imenovano mesto.
Člen 15
Praktične ureditve
Komisija predvsem:
(a)
zagotovi celovito usklajenost aktivnosti;
(b)
zagotovi usklajevanje med državami članicami in svetom;
(c)
glede na cilje iz člena 2 in merila oblikuje smernice v pomoč pri postopkih izbora in spremljanja v tesnem sodelovanju z svetom;
(d)
zagotovi tehnično podporo svetu;
(e)
vsa poročila sveta objavi na svoji spletni strani;
(f)
javno objavi vse ustrezne informacije in prispeva k prepoznavnosti aktivnosti na evropski in mednarodni ravni;
(g)
spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo, ter spodbuja večje razširjanje ocenjevalnih poročil mest in pridobljenih izkušenj.
Člen 16
Ocenjevanje
1. Vsako zadevno mesto je odgovorno za ocenjevanje rezultatov svojega leta kot Evropska prestolnica kulture.
Komisija na podlagi ciljev iz člena 2 in na podlagi meril vzpostavi skupne smernice in kazalnike za zadevna mesta, da bi zagotovila usklajen pristop k postopku ocenjevanja.
Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra v letu, ki sledi letu naziva.
Komisija ocenjevalna poročila objavi na svoji spletni strani.
2. Poleg ocenjevanja s strani mest Komisija zagotovi redno izvajanje zunanjih in neodvisnih ocenjevanj rezultatov aktivnosti.
Zunanja in neodvisna ocenjevanja se osredotočijo na umestitev vseh nekdanjih Evropskih prestolnic kulture v evropski kontekst, da se lahko naredijo primerjave in pridobijo koristne izkušnje za prihodnje Evropske prestolnice kulture, pa tudi vsa evropska mesta. Ta ocenjevanja zajemajo oceno aktivnosti v celoti, vključno z učinkovitostjo postopkov za njeno izvajanje, njenimi učinki in možnostmi izboljšav.
Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij predloži naslednja poročila, ki temeljijo na navedenih ocenjevanjih, po potrebi pa se jim priložijo ustrezni predlogi:
(a)
začetno vmesno poročilo do 31. decembra 2024;
(b)
drugo vmesno poročilo do 31. decembra 2029;
(c)
naknadno poročilo do 31. decembra 2034.
Člen 17
Razveljavitev in prehodne določbe
Sklep št. 1622/2006/ES se razveljavi. Še naprej pa se uporablja za mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za Evropske prestolnice kulture za leta od 2013 do 2019.
Člen 18
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014