РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
SKLEP SVETA
z dne 28. januarja 2014
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem
(2014/56/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Hrvaška,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.
(2)
Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.
(3)
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 PDEU, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa da Svet sprejme sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo navedenih določb.
(4)
V skladu s členom 126(5) PDEU mora Komisija, kadar meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo, na zadevno državo članico nasloviti svoje mnenje in o tem obvestiti Svet.
(5)
Komisija je na podlagi svojega poročila na podlagi člena 126(3) PDEU in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 126(4) PDEU ugotovila, da na Hrvaškem obstaja čezmeren primanjkljaj. Komisija je zato 10. decembra 2013 na Hrvaško naslovila zadevno mnenje in o tem obvestila Svet (3).
(6)
Člen 126(6) PDEU določa, da mora Svet upoštevati morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden odloči, po opravljeni splošni oceni, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Hrvaške je Svet na podlagi te splošne ocene ugotovil naslednje.
(7)
Glede na revidirani proračun za leto 2013 in osnutek proračuna za leto 2014 (4), ki ga je hrvaška vlada sprejela in poslala hrvaškemu parlamentu 14. novembra 2013, hrvaški organi za leto 2013 načrtujejo primanjkljaj sektorja država v višini 5,5 % BDP (po primanjkljaju v višini 5 % BDP leta 2012) ter pričakujejo da bo ta v letu 2014 ostal nespremenjen in da se bo v letih 2015 in 2016 samo postopoma manjšal. Skladno z napovedjo Komisije iz jeseni 2013, ki je bila objavljena 5. Novembra 2013, naj bi bil primanjkljaj sektorja država že v letu 2013 znatno nad 3 % BDP, kar je referenčna vrednost iz Pogodbe, in se ob odsotnosti izravnalnih ukrepov v obdobju 2013-2015 povečal na več kot 6 % BDP. Kot je navedeno v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) PDEU, so načrtovani in napovedani primanjkljaji nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, in ne blizu nje. Preseganje referenčne vrednosti se lahko v smislu Pakta za stabilnost in rast šteje kot izjemno. Deloma je to zlasti posledica resnega upada gospodarske rasti v smislu Pakta za stabilnost in rast. Po ocenah naj bi se gospodarska aktivnost od vrhunca leta 2008 zmanjšala za skoraj 12 %. Realni BDP naj bi se v letu 2013 še naprej krčil, manjše okrevanje pa se pričakuje šele leta 2014. Potencialna rast proizvodnje, kot so jo službe Komisije ocenile na podlagi skupno dogovorjene metode, je v letu 2009 stagnirala, v letu 2010 pa postala negativna in je še vedno negativna. Izračunana proizvodna vrzel, ki je bila negativna od leta 2009, naj bi se v obdobju, ki ga zajema napoved, postopoma manjšala, vendar bo verjetno ostala negativna vse do leta 2015, kar potrjuje intenzivnost in obsežnost recesije. Sicer pa ni mogoče trditi, da je načrtovano preseganje referenčne vrednosti v smislu Pakta za stabilnost in rast začasno. Glede na napovedi hrvaških organov in napoved služb Komisije iz jeseni 2013 bo primanjkljaj sektorja država v letih 2014 in 2015 še naprej znatno nad referenčno vrednostjo. Zahteva v zvezi z merilom glede primanjkljaja iz PDEU torej ni izpolnjena.
(8)
Hrvaška vlada v osnutku proračuna za leto 2014 predvideva povečanje razmerja deleža javnega dolga z 58,1 % leta 2013 na 62 % leta 2014 in nato v letih 2015 in 2016 še dodatno povečanje na 64,1 % oziroma 64,7 %. Te številke so nekoliko višje od tistih iz usmeritev ekonomske in fiskalne politike Hrvaške iz septembra 2013, v katerih je vlada napovedovala, da bo razmerje delež javnega dolga v letu 2013 dosegel 56,6 %, v letih 2014, 2015 in 2016 pa 60,6 %, 63,4 % oziroma 65,3 %. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2013 znaša bruto javni dolg za leto 2013 59,7 % BDP. V primeru nespremenjenih politik naj bi se razmerje deleža javnega dolga leta 2014 dvignilo nad 60 % in s tem preseglo referenčno vrednost 60 % iz Pogodbe. Glede na trenutno razpoložljive informacije bi izdaja dolarskih državnih obveznic novembra 2013 javni dolg povišala nad prag 60 % že do konca leta 2013. V členu 2(1a) Uredbe (ES) 1467/97 je določeno, da se zahteva v zvezi z merilom glede višine dolga šteje za izpolnjena tudi, če proračunske napovedi Komisije kažejo na to, da bo do potrebnega zmanjšanja razlike glede na referenčno vrednost prišlo v triletnem obdobju, ki zajema dve leti, ki sledita zadnjemu letu, za katerega so na voljo podatki. Napovedi hrvaških organov in služb Komisije kažejo, da delež javnega dolga narašča zaradi nadaljnjih visokih primanjkljajev in šibke gospodarske aktivnosti, tako pa naj bi tudi ostalo v obdobju, ki ga zajemajo napovedi. Zato referenčna vrednost za dolg in s tem zahteva iz PDEU v zvezi z merilom glede dolga nista izpolnjeni.
(9)
Komisija je v skladu z določbami PDEU v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU analizirala tudi „pomembne dejavnike“. Kot je določeno v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, se lahko za države z deležem javnega dolga, ki je nad referenčno vrednostjo, ti dejavniki pri korakih, ki so podlaga za sklep o izpolnjevanju merila glede primanjkljaja, upoštevajo samo v primeru, ko primanjkljaj sektorja država ostaja blizu referenčne vrednosti in je preseganje referenčne vrednosti začasno, kar pa za Hrvaško ne velja. Pri oceni, ali je merilo glede dolga izpolnjeno, so se upoštevali pomembni dejavniki, zlasti globoka in dolgotrajna recesija, ki jo spremljajo neugodni zunanji pogoji. Vendar pa pomembni dejavniki ne spreminjajo zaključka, da merilo glede dolga iz PDEU ni izpolnjeno -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Iz splošne ocene izhaja, da na Hrvaškem obstaja čezmerni primanjkljaj.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.
V Bruslju, 28. januarja 2014