РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1205/2013
z dne 26. novembra 2013
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz solarnega stekla iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 28. februarja 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo.
(2)
Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 15. januarja 2013 vložil EU ProSun Glass („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(3)
Komisija je bila po objavi obvestila o začetku seznanjena, da je opredelitev izdelka v točki 2 tega obvestila neustrezna. Zato je bil v Uradnem listu Evropske unije (3) objavljen popravek obvestila o začetku, v katerem je bila ta majhna napaka odpravljena.
(4)
Komisija je 27. aprila 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4), napovedala začetek vzporednega protisubvencijskega postopka glede uvoza solarnega stekla s poreklom iz LRK v Unijo in začela ločeno preiskavo.
1.2. Registracija
(5)
Skupaj s pritožbo je bil prejet zahtevek za registracijo uvoza solarnega stekla iz zadevne države, vendar je bil 2. oktobra 2013 umaknjen.
1.3. Zadevne strani
(6)
Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in organe LRK. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, zahtevajo zaslišanje. Komisija je o začetku obvestila tudi proizvajalce v možnih primerljivih državah in jih povabila k sodelovanju.
1.3.1. Vzorčenje
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(7)
Preiskava je pokazala, da industrijo Unije sestavlja sedem dejavnih proizvajalcev, od katerih dva spadata med mala in srednja podjetja. Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je bil sestavljen iz štirih proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo solarno steklo. Komisija je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v obdobju od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je zainteresirane strani obvestila o predlaganem vzorcu proizvajalcev Unije z obvestilom k spisu, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Prav tako je Komisija proizvajalcem Unije poslala dopis, v katerem jih je obvestila o predlaganem vzorcu. Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, naj izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu.
(8)
Zanimanje za vključitev v vzorec je pokazalo tudi eno podjetje, ki spada med mala in srednja podjetja. Komisija je sklenila, da ga bo v vzorec vključila skupaj z drugo družbo zaradi njenega višjega deleža obsega prodaje in da bo iz vzorca odstranila družbo z najmanjšim obsegom prodaje. V zvezi z začasno izbranim vzorcem niso bile prejete nobene druge pritožbe. Zato je Komisija v prvotno predlagani vzorec dodala dve družbi, eno pa odstranila.
(9)
Po preveritvenih obiskih se je Komisija odločila, da odstrani eno od petih vzorčenih družb, saj je bilo zanjo ugotovljeno, da ni reprezentativna za industrijo Unije. Ta družba je bila v zagonski fazi (kar je bilo v nasprotju z industrijo Unije kot celoto), zato trend dobičkonosnosti ne bi izražal dejanskega stanja industrije Unije.
(10)
Na podlagi tega je nazadnje izbrala vzorec štirih proizvajalcev Unije. Končni vzorec predstavlja 79 % prodaje industrije Unije na trgu Unije. Vzorec se zato šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.
(11)
Trije od sedmih proizvajalcev Unije so na podlagi člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da njihova identiteta ostane zaupna. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete bistveno negativno vplivalo na njihove poslovne dejavnosti. Njihov zahtevek je bil proučen in ugotovilo se je, da je upravičen. Poleg tega je bilo sklenjeno, da se glede na omejeno število proizvajalcev Unije ne razkrijejo imena proizvajalcev Unije, ki niso zahtevali anonimnosti, saj bi to lahko nenamerno povzročilo razkritje identitete drugih. Identiteta družbe Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) pa je že znana, saj je družba javno izjavila, da je ena od pritožnikov.
(b) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(13)
Štirje nepovezani uvozniki so izpolnili obrazec za vzorčenje, ki je bil priložen obvestilu o začetku, le dva uvoznika pa sta predložila izpolnjen posebni vprašalnik. Glede na majhno število sodelujočih uvoznikov se ni štelo, da je vzorčenje potrebno.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(14)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012.
(15)
Dvanajst kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so v tem obdobju predstavljali več kot 95 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, je predložilo zahtevane informacije in se je strinjalo z vključitvijo v vzorec.
(16)
Komisija je na podlagi prejetih informacij in v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala začasni vzorec petih proizvajalcev izvoznikov, ki temelji na največjem reprezentativnem obsegu izvoza solarnega stekla v Unijo, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati.
(17)
Vse zainteresirane strani in organi LRK so bili obveščeni o predlaganem vzorcu in pozvani k predložitvi pripomb. Komisija je po analizi prejetih pripomb sklenila, da ohrani predlagani vzorec petih družb, pri čemer so bile vse zainteresirane strani ustrezno obveščene o končnem izbranem vzorcu.
(18)
Pozneje je preiskava razkrila, da sta dva proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, prikazala izvoz v Unijo v višjih zneskih, torej sta bila v vzorec vključena neutemeljeno. Obe družbi sta bili zato po tem, ko sta imeli priložnost predložiti pripombe, izključeni iz vzorca. Komisija je po ustrezni analizi pripomb, ki sta jih predložili družbi, sklenila, da nista zagotovili nepravilnih podatkov namerno in da bi ju bilo treba še naprej obravnavati kot sodelujoči strani v smislu člena 18 osnovne uredbe.
(19)
Po teh izključitvah je bila proučena možnost vključitve drugih proizvajalcev izvoznikov v vzorec. Vendar se to ob upoštevanju dejstva, da sta bili obe izključitvi izvedeni v poznejši fazi preiskave, ni štelo za izvedljivo, saj bi lahko ogrozilo zaključek preiskave v predpisanih rokih.
(20)
Spremenjeni vzorec proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla je torej naslednji:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, in povezane družbe („Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) in njegov povezan trgovec,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, in povezane družbe („Hehe Group“).
(21)
Ko je bila Komisija seznanjena s previsoko ocenjenim izvozom dveh proizvajalcev izvoznikov, je popravila celotni obseg izvoza zadevnega izdelka iz LRK, (glej uvodno izjavo (18)). Končni vzorec zajema več kot 50 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato se šteje za reprezentativnega v smislu obsega izvoza solarnega stekla iz LRK v Unijo.
(d) Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski
(22)
Komisija je poslala vprašalnike vsem kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so tako zahtevali, in vzorčenim proizvajalcem Unije, nepovezanim uvoznikom in njihovim združenjem ter uporabnikom, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku.
(23)
Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje kitajski proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in 12 uporabnikov.
(24)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb ali skupine družb.
(a)
Proizvajalci Unije
-
GMB/IF in druge družbe, za katere je bila izvedena zaupna obravnava.
(b)
Uvozniki
-
Vetrad NV, Nizozemska.
(c)
Uporabniki
-
Sunerg Solar SRL, Italija.
(d)
Proizvajalci izvozniki iz LRK
-
Vzorčene družbe:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd in Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. in Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Družba, za katero je bila opravljena individualna preiskava:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Proizvajalec v primerljivi državi
-
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK za primer, da jim tržnogospodarska obravnava, kot je opredeljena v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Turčije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednje družbe:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turčija.
1.3.2. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(25)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Zadevni izdelek
(26)
Izdelek v tej preiskavi je solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3) („zadevni izdelek“).
(27)
Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7007 19 80.
(28)
Solarno steklo je eden od sestavnih delov za proizvodnjo fotonapetostnih modulov in tankoslojnih fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija, ki proizvajajo električno energijo, in ravnih termalnih kolektorjev za ogrevanje vode.
2.2. Podobni izdelek
(29)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije, ki se je štela za primerljivo državo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot „podobni izdelki“ v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
2.3. Zahtevki glede obsega izdelka
(30)
Uvoznik je zahteval izključitev vrtnarskega stekla za gradnjo rastlinjakov iz preiskave, kot razlog pa je navedel, da se za rastlinjake uporablja steklo zelo različnih dimenzij, medtem ko se solarno steklo proizvaja le v določenih dimenzijah. Poleg tega je uvoznik predložil potrdilo, ki kaže, da del njegovega uvoza zajema steklo z vsebnostjo železa, večjo od 300 ppm. Zato je jasno, da ta del uvoženega vrtnarskega stekla ne sodi v to preiskavo.
(31)
Drugi uvoznik je trdil, da ima pohištveno steklo, ki ga uvaža (uporablja se za steklene police, panelna polnila, plošče za mize, panele za drsna vrata, zgornje panelne izdelke itd.), enake ali zelo podobne tehnične značilnosti kot solarno steklo, vendar je zahteval njegovo izključitev iz preiskave, ker ima drugačno končno uporabo. Vendar predloženi dokazi kažejo, da večina stekla, ki ga uvaža, nima vseh tehničnih značilnosti solarnega stekla, opisanih v uvodni izjavi (26). Predvsem je treba poudariti, da ima šest vrst uvoženega stekla vsebnost železa veliko večjo od 300 ppm, pri čemer ima ena vrsta uvoženega stekla vsebnost železa manjšo od 300 ppm, vendar je njihova prepustnost sončne energije bistveno manjša od 88 %, ki je minimalni pogoj za opredelitev kot solarno steklo. Uvoznik je trdil, da te vrste stekla sicer ne izpolnjujejo ene od tehničnih značilnosti solarnega stekla, opisanih v uvodni izjavi (26), vendar ustrezajo glavni razvrstitvi solarnega stekla, tj. kaljeno natrij-kalcijevo ravno steklo. Predhodno mnenje Komisije je, da v preiskavo sodijo le tiste vrste stekla, ki izpolnjujejo vse tehnične značilnosti solarnega stekla. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da zgoraj navedene vrste stekla, ki jih uvaža ta uvoznik, ne sodijo v preiskavo.
(32)
Vendar vse vrste vrtnarskega in pohištvenega stekla, ki imajo podobne tehnične značilnosti kot solarno steklo, še vedno sodijo v obseg zadevnega izdelka, saj jih je potencialno mogoče uporabljati kot solarno steklo.
(33)
Uvoznik je prav tako trdil, da bi bilo treba iz obsega izdelka izključiti tudi plavljeno steklo, saj ima drugačen proizvodni proces kot valjano steklo, ki ga uvoznik šteje kot edino vrsto solarnega stekla. Poleg tega izdelki za opremljanje domov iz plavljenega stekla domnevno ne morejo nadomestiti izdelkov iz solarnega stekla, zato je uvoznik trdil, da plavljenega stekla ne bi smeli šteti za podobni izdelek in da bi ga bilo treba izključiti iz preiskave. Predhodno mnenje Komisije je, da plavljenega stekla ni mogoče izključiti iz preiskave, saj izpolnjuje vse tehnične značilnosti iz uvodne izjave (26). Poleg tega je preiskava pokazala, da je mogoče plavljeno steklo dejansko uporabljati kot solarno steklo, proizvajajo pa ga tako industrija Unije kot kitajski izvozniki. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da plavljeno steklo ostaja vključeno v preiskavo.
3. DAMPING
3.1. Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(34)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za tiste proizvajalce izvoznike, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(35)
Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta v nadaljevanju:
(1)
Poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti.
(2)
Podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se revidirajo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene.
(3)
Ni znatnega izkrivljanja, ki bi se preneslo iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva.
(4)
Pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij.
(5)
Menjave valute se opravljajo po tržnem tečaju.
(36)
Deset sodelujočih družb je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnilo obrazec zahtevka za TGO. V skladu s členom 2(7)(d) osnovne uredbe je bilo preverjanje v zvezi s TGO opravljeno za družbe, ki so bile vključene v vzorec, in za družbo, ki ji je bila odobrena individualna preiskava (glej uvodno izjavo (48)).
(37)
Iz tega izhaja, da je bila TGO določena za naslednje štiri družbe ali skupine družb.
-
Vzorčene družbe
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd in Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. in Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Družba, za katero je bila izvedena individualna preiskava
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO.
(39)
V primeru povezanih strani Komisija preveri, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Zato se preiskava v zvezi s TGO, kadar je v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka neposredno ali posredno vključena podrejena družba ali katera koli druga družba, povezana z vlagateljem iz LRK, izvede za vsako družbo posebej in za skupino družb kot celoto.
(40)
V skladu s tem so bili preiskani zahtevki za TGO štirih proizvajalcev izvoznikov (skupin družb), sestavljenih iz enajstih pravnih oseb.
(41)
Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da nobeden od štirih proizvajalcev izvoznikov (skupin družb), ki so zahtevali TGO, ni dokazal, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(42)
Natančneje, trije proizvajalci izvozniki, samostojno ali kot skupina, niso dokazali, da imajo jasno zbirko računovodskih izkazov, ki se revidirajo neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, zato niso izpolnjevali merila št. 2 v zvezi s TGO.
(43)
Poleg tega nobeden od štirih proizvajalcev izvoznikov, samostojno ali kot skupina, ni dokazal, da niso izpostavljeni znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz sistema netržnega gospodarstva. Zato te družbe ali skupina družb ni izpolnjevala merila št. 3 v zvezi s TGO. Natančneje, vsi štirje proizvajalci izvozniki ali skupine proizvajalcev izvoznikov so uživali ugodnosti preferenčnih davčnih režimov.
(44)
Poleg tega eden od teh proizvajalcev izvoznikov ni izpolnjeval merila št. 3, in sicer na podlagi tega, da je več družb v skupini, ne glede na njihovo slabo finančno stanje, v OP (in pred tem) prejelo znatna finančna sredstva v obsegu, ki bi bil v razmerah, ki običajno prevladujejo v tržnem gospodarstvu, rezerviran za finančno stabilne družbe. Merila št. 3 ni izpolnjevala še ena skupina proizvajalcev izvoznikov, in sicer na podlagi dejstva, da so družbe v skupini nabavile zemeljski plin od državnega dobavitelja po znižani ceni.
(45)
Komisija je razkrila rezultate preiskave v zvezi s TGO zadevnim družbam, organom LRK in pritožniku ter jih pozvala k predložitvi pripomb.
(46)
Prejete pripombe niso zadostovale za spremembo predhodnih ugotovitev Komisije. Vsi vložniki so bili 13. septembra 2013 po posvetovanju z državami članicami v skladu s členom 2(7)(c) individualno in uradno obveščeni o dokončni odločitvi Komisije v zvezi z njihovimi zahtevki za TGO.
(47)
Ugotovljeno je bilo, da nobeden od štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so zahtevali TGO, ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato so bili njihovih zahtevki za TGO zavrnjeni.
3.2. Individualna preiskava
(48)
Eden od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki je bil sprva vključen v vzorec, pozneje pa izključen (glej uvodno izjavo (18)), je zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, če ne bi bil vključen v vzorec. Po njegovi izključitvi iz vzorca in ob upoštevanju dejstva, da je bil preveritveni obisk v zvezi s TGO že opravljen (glej uvodno izjavo (37)), je bilo ugotovljeno, da odobritev individualne preiskave za to družbo ne bi pomenila prevelikega bremena. Individualne preiskave ni zahteval noben drug proizvajalec izvoznik, ki ni bil vključen v vzorec.
3.3. Normalna vrednost
3.3.1. Izbira primerljive države
(49)
Komisija je v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvidela, da bi bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom, če ne bi bilo mogoče najti primerne tretje države s tržnim gospodarstvom, pa na podlagi cen Unije v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija bi pred uporabo cen Unije raziskala vse možnosti za izbiro primerne primerljive države.
(50)
Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe o izbiri primerljive države in uporabi cen Unije.
(51)
Pripombe so predložili Kitajska trgovinska zbornica za uvoz in izvoz izdelkov lahke industrije in obrti („CCCLA“), nepovezani uvoznik ter dva kitajska proizvajalca izvoznika, vsi pa so nasprotovali uporabi cen Unije za določitev normalne vrednosti. Kot primerni primerljivi državi sta bili predlagani Turčija in Indija.
(52)
Medtem so službe Komisije, da bi proučile vse možnosti za izbiro primerne primerljive države, izbrale enajst tretjih držav s tržnim gospodarstvom in z morebitno proizvodnjo solarnega stekla ter na podlagi javno razpoložljivih informacij 24 družb iz teh držav povabile k sodelovanju s Komisijo. Te države so bile: Avstralija, Indija, Indonezija, Japonska, Saudova Arabija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajska, Turčija in ZDA.
(53)
Na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, poleg LRK in Unije podobni izdelek proizvajata le Indija in Turčija. Da bi ustrezno ocenila ustreznost Turčije in Indije kot primernih primerljivih držav, je Komisija analizirala informacije o podobnem izdelku in natančneje o številu proizvajalcev, velikosti domačega trga, obsegu uvoza ter pomembnosti trgovinskih in netrgovinskih ovir v obeh državah. Vendar je svojo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo izrazila le ena družba iz Turčije, kljub več poskusom Komisije, da bi vzpostavila sodelovanje tudi s proizvajalci iz Indije.
(54)
Turčija je tretja država s tržnim gospodarstvom. Uvozne dajatve, ki se uporabljajo za podobni izdelek, zajemajo 3 % MFN. Zaradi carinske unije med EU in Turčijo uvozne dajatve, ki se uporabljajo dvostransko, znašajo 0 %. V zvezi s podobnim izdelkom ni drugih dajatev ali drugih bistvenih netrgovinskih ovir.
(55)
Turški proizvajalec, ki je izrazil pripravljenost za sodelovanje v preiskavi, naj bi bil edina družba, ki proizvaja podobni izdelek v Turčiji. Družba proizvaja podobni izdelek v velikem obsegu in ga tako izvaža kot prodaja na domačem trgu, pri čemer obseg izvoza presega obseg prodaje na domačem trgu.
(56)
Ne glede na odsotnost trgovinskih in netrgovinskih ovir v OP na turškem trgu dejansko ni bilo uvoza solarnega stekla. Preiskava Komisije je istočasno potrdila, da je bil v OP dobiček sodelujočega proizvajalca iz primerljive države razumen in ne čezmeren.
(57)
Na podlagi zgoraj navedenega in ob upoštevanju vseh informacij, ki so na voljo v tej fazi preiskave, je bila Turčija začasno izbrana kot primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
3.3.2. Normalna vrednost
(58)
Glede na to, da so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(59)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je prodaja podobnega izdelka v Turčiji neodvisnim strankam reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da se podobni izdelek turškega sodelujočega proizvajalca na turškem domačem trgu prodaja v reprezentativnem obsegu v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec.
(60)
Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajni posli so veljali za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje turškega proizvajalca v OP.
(61)
Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(62)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste izdelka v OP.
(63)
Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost izračunana z uporabo proizvodnih stroškov turškega proizvajalca, ki so se jim prišteli prodajni, splošni in administrativni stroški ter dobiček v zvezi z dobičkonosnimi vrstami izdelka turškega proizvajalca.
(64)
Zaradi pomanjkanja tehnologije premazov, ki bi se uporabljala za solarno steklo, proizvedeno v Turčiji v OP, in ker nobena vrsta turškega solarnega stekla ni bila proizvedena s proizvodnim procesom s plavajočo talino, se na turškem domačem trgu ni izvajala prodaja različnih vrst izdelka. Zato je bilo treba normalno vrednost za vrste izdelka, ki se v OP niso prodajale v Turčiji, ampak so se izvažale iz LRK v Unijo, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe izračunati na osnovi proizvodnih stroškov primerljivega turškega proizvajalca, katerim je bil dodan razumen znesek za prodajne, splošne in upravne stroške („PSA“) ter za dobiček. Stroški premazov in stroški proizvodnega procesa s plavajočo talino so temeljili na podatkih, ki jih je predložila industrija Unije.
3.4. Izvozne cene
(65)
Izvozne cene so bile določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
3.5. Primerjava
(66)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopenj dampinga so bile posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjane z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca iz primerljive države ali s konstruirano normalno vrednostjo, kjer je to ustrezno.
(67)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(68)
Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije.
3.6. Stopnja dampinga
(69)
Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna konstruirana normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v Turčiji primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(70)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene proizvajalce izvoznike in za proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, določene na podlagi primerjave tehtane povprečne konstruirane normalne vrednosti vsake vrste podobnega izdelka, določene za Turčijo, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka vsake družbe, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(71)
Tehtana povprečna stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(72)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK je bila stopnja dampinga določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je Komisija določila raven sodelovanja v LRK. Raven sodelovanja pomeni delež obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo od celotnega obsega izvoza iz zadevne države v Unijo, ki je bil prijavljen v pritožbi (glej uvodno izjavo (15)).
(73)
Raven sodelovanja je visoka, saj uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zajema več kot 80 % celotnega izvoza v Unijo v OP. Na podlagi tega je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK, določena na ravni, ki je ustrezala najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni za sodelujoče proizvajalce izvoznike v vzorcu.
(74)
Ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:
Ime družbe
Začasna stopnja dampinga
Vzorčene družbe
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Družba z individualno stopnjo dampinga
Henan Yuhua
31,9 %
Nevzorčene sodelujoče družbe, za katere se bo uporabljalo vzorčno povprečje
79,8 %
Vse druge družbe
86,2 %
4. ŠKODA
4.1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(75)
Podobni izdelek je v OP proizvajalo osem proizvajalcev iz Unije. Ti sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(76)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami, ki jih je predložil pritožnik, makroekonomski podatki, ki jih je predložilo združenje industrije Unije (Steklo za Evropo), in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Za določitev obsega in vrednosti uvoza ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ker se solarno steklo uvaža v Unijo pod carinsko oznako 7007 19 80 - Drugo - Plastno varnostno steklo, ki zajema druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Obseg in vrednost uvoza sta temeljila na podatkih, ki sta jih zagotovila pritožnik in združenje industrije Unije. Kadar je bilo mogoče, so bili podatki navzkrižno preverjeni z izpolnjenimi vprašalniki. Na podlagi tega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 21 734 000 m2.
(77)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (10), so bili za vzorec izbrani štirje proizvajalci iz Unije, ki predstavljajo 79 % celotne prodaje podobnega izdelka v Uniji.
4.2. Določitev zadevnega trga Unije
(78)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da nobena proizvodnja vzorčenih proizvajalcev Unije ni bila namenjena za lastno uporabo.
(79)
Zato za namen te preiskave ni treba izvesti posebne analize prodaje na zaprtem trgu.
4.3. Potrošnja v Uniji
(80)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega celotne prodaje Unije vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije, pri čemer se je odštel njihov izvoz in prištel uvoz iz LRK ter uvoz iz drugih tretjih držav. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (76), je potrošnja Unije temeljila na podatkih, ki sta jih zagotovila pritožnik in združenje industrije Unije (Steklo za Evropo) ter ki so bili, kjer je bilo mogoče, navzkrižno preverjeni z izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(81)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 1
potrošnja v Uniji (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celotna potrošnja v Uniji
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Vir: združenje Glass for Evrope in pritožnik.
(82)
V obravnavanem obdobju se je celotna potrošnja v Uniji med letom 2009 in OP povečala za 49 %, vendar se je v OP v primerjavi z letom 2011 zmanjšala. Na splošno se je potrošnja solarnega stekla v Uniji znatno povečala v primerjavi z ravnjo iz leta 2009. To je zlasti posledica povečanja potrošnje končnih izdelkov, zlasti solarnih modulov (glej uvodno izjavo (142)).
4.4. Uvoz iz zadevne države
4.4.1. Obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(83)
Dampinški uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 2
obseg uvoza (1 000 m2) in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK (1 000m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Tržni delež
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Vir: združenje Glass for Europe in pritožnik.
(84)
V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v Unijo znatno povečal, tj. za 596 %. Zaradi tega se je tržni delež dampinškega uvoza zadevnega izdelka v Unijo znatno povečal. Zlasti se je povečal tržni delež tega uvoza, tj. s 6,1 % na 28,7 %. Na splošno sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza zadevnega izdelka med letom 2009 in OP znatno povečala.
(85)
Povečanje dampinškega uvoza iz zadevne države je bilo veliko večje kot povečanje potrošnje zadevnega izdelka in podobnih izdelkov v Uniji. Zato so lahko proizvajalci izvozniki veliko bolj izkoristili naraščajočo potrošnjo Unije in močno okrepili svoj položaj na trgu.
4.4.2. Cene dampinškega uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(86)
Povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 3
cene uvoza (EUR/m2)
2009
2010
2011
OP
LRK
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Vir:
pritožnik in izpolnjeni vprašalniki kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
(87)
Povprečna cena uvoza za zadevni izdelek se je v obravnavanem obdobju znižala. Povprečna cena uvoza se je zmanjšala za 27,2 %, in sicer s 6,02 EUR/m2 v letu 2009 na 4,38 EUR/m2 v OP.
(88)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov v vzorcu, ki so bile zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF s prilagoditvami navzgor, tj. za carinjenje, dajatve, manipulativne stroške in stroške natovarjanja. Te prilagoditve zvišujejo ceno glede na kontrolno številko izdelka, tj. za 7 do 15 %.
(89)
Primerjava cen je bila izvedena po številkah posameznih vrst izdelkov in za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi iz uvodne izjave (88) ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala med 10,6 % in 26,7 % cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaradi dampinškega uvoza zadevnega izdelka.
4.5. Gospodarski položaj industrije Unije
(90)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(91)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 7 in 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(92)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila industrija Unije in ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je analizirala na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.
(93)
Za namen te preiskave so bili ocenjeni naslednji makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(94)
Ocenjeni so bili naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečna cena na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
4.6. Makroekonomski kazalniki
4.6.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(95)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 4
proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2009
2010
2011
OP
Proizvodna zmogljivost (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Obseg proizvodnje (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Izkoriščenost zmogljivosti
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Vir: pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(96)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala v skladu s potrošnjo. Proizvodnja je leta 2011 dosegla najvišjo raven, v OP pa se je zmanjšala za 30 %. Zaradi znatnega povečanja potrošnje je industrija Unije v obravnavanem obdobju povečala svoje proizvodne zmogljivosti za 40 %. Kljub večjemu obsegu proizvodnje se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije zmanjšala za 5 odstotnih točk, saj je industrija Unije zaradi velikega povpraševanja povečala proizvodno zmogljivost, in v OP dosegla 40 %.
(97)
Čeprav je industrija Unije razširila svoje zmogljivosti v skladu s povečano potrošnjo, se je obseg proizvodnje industrije Unije povečeval počasneje kot potrošnja, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je po znatnem povečanju v prvih treh letih obravnavanega obdobja v obdobju preiskave znižala, kar je sovpadalo z večjim tržnim deležem dampinškega uvoza iz zadevne države.
4.6.2. Obseg prodaje in tržni delež
(98)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 5
obseg prodaje in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Tržni delež
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Vir: združenje Glass for Europe in pritožnik.
(99)
Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 12 %. Vendar pa je glede na 49-odstotno povečanje potrošnje v Uniji to pomenilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije z 90,2 % leta 2009 na 67,7 % v OP, kar je bistveno zmanjšanje za 25 % v obravnavanem obdobju. Prodaja industrije Unije se je povečala za precej manj kot dampinški uvoz iz zadevne države. Zato proizvajalci Unije niso mogli v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje, njihov tržni delež pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.
4.6.3. Rast
(100)
Rast industrije Unije odražajo kazalniki njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Kljub povečanju potrošnje v analiziranem obdobju se tržni delež proizvajalcev Unije ni povečal v skladu s potrošnjo. Tržni delež industrije Unije se je v tem obdobju zmanjšal, medtem ko se je obseg uvoza povečeval. V istem obdobju se je tržni delež uvoza iz LRK povečal za več kot 366 %. Dejstvo, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj.
4.6.4. Zaposlenost in produktivnost
(101)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6
zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Zaposlenost - ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivnost (1 000 m2/EPDČ)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Vir: pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(102)
Na splošno se je zaposlenost med letom 2009 in OP povečala za 52 %. Povečevala se je v obdobju do leta 2011, ko je dosegla najvišjo raven, tj. 932 ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), v OP pa se je zmanjšala na 857 EPDČ. Produktivnost je v obdobju 2009-2011 ostala relativno nespremenjena. Delno je za to krivo dejstvo, da je proizvodnja podobnega izdelka zelo avtomatizirana in zahteva majhno število osebja. Vendar se je v OP zmanjšala za 24,4 % v primerjavi z letom 2011. To je bila posledica zmanjšanja proizvodnje za približno 30 % v istem obdobju.
(103)
Zaposlenost se je torej v OP zmanjšala kot odziv na trend proizvodnje podobnega izdelka v Uniji v OP.
4.6.5. Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(104)
Vse stopnje dampinga so znatno nad stopnjo de minimis. Učinek višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države šteje za znaten.
(105)
Ker je to prva protidampinška preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, okrevanje od preteklega dampinga ni pomembno za oceno.
4.6.6. Mikroekonomski kazalniki
(106)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (92), so mikroekonomski kazalniki analizirani na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Večina vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 izvedla prve naložbe in začela proizvajati podobni izdelek. Zato je na vse kazalnike, analizirane spodaj, bistveno vplivala ta zagonska faza v letu 2009. Da bi prikazali ta gibanja brez izkrivljajočega učinka zagonske faze vzorčenih družb, so indeksi prikazani tudi od leta 2010.
4.6.7. Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(107)
Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 7
povprečne prodajne cene v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na enoto na trgu Unije (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Stroški proizvodnje na enoto (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(108)
Prodajne cene na enoto so se v obravnavanem obdobju nenehno zniževale, znižanje pa je bilo še zlasti izrazito v OP, ko so cene padle za 7,9 % v primerjavi z letom 2011, za 9,5 % v primerjavi z letom 2010 in za 23 % v primerjavi z letom 2009.
(109)
Kljub veliki razliki med povprečno prodajno ceno industrije Unije na enoto in kitajskimi uvoznimi cenami, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (89), je bilo dejansko nelojalno nižanje prodajnih cen na podlagi primerjave po posameznih vrstah izdelka precej manjše, tj, med 10,6 % in 26,7 % v obdobju preiskave.
(110)
Stroški proizvodnje na enoto so se med letom 2011 in OP povečali za več kot 10 %, med letoma 2010 in 2011 pa so ostali relativno nespremenjeni. Stroški proizvodnje so na splošno sledili gibanju prodajnih cen med letoma 2009 in OP. Stroški proizvodnje na enoto so se povečali zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje, skupni stroški proizvodnje pa so se med letom 2011 in OP dejansko zmanjšali.
4.6.8. Stroški dela
(111)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 8
povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški na zaposlenega (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(112)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se med letom 2009 in OP nenehno povečevali, in sicer na splošno za 12 %. Bistveno pa so se povečali med letom 2011 in OP, tj. za 4,8 %. Splošno povečanje stroškov dela je mogoče delno pojasniti z inflacijo in stroški nekaterih proizvajalcev Unije v zvezi s presežki delovne sile zaradi zmanjšanja industrije med letom 2011 in OP.
4.6.9. Zaloge
(113)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 9
zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(114)
Zaloge so se med letom 2011 in OP povečale za 7,3 %, med letom 2009 in OP pa za 15 %; med letoma 2010 in 2011 so se zmanjšale za 11,6 %.
(115)
Preiskava je pokazala, da bi proizvajalci Unije zaradi zmanjšanja obsega in vrednosti prodaje verjetno omejili zaloge podobnega izdelka. Zato je povečanje zalog podobnega izdelka v obravnavanem obdobju pomemben kazalnik za presojo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo.
4.6.10. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(116)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost
- 20,3 %
8,3 %
8,2 %
- 14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Denarni tok (1 000 EUR)
- 21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Naložbe (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Donosnost naložb
- 6,9 %
9,6 %
13,3 %
- 11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(117)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje.
(118)
Leta 2009 je večina vzorčenih proizvajalcev Unije utrpela izgubo, ki je bila, kot je pojasnjeno zgoraj, predvsem posledica dejstva, da so v tem času začeli proizvajati podobni izdelek. Leta 2010 je povprečni dobiček znašal že 8,31 %. Nato se je dobičkonosnost leta 2011, ko se je začel povečevati dampinški uvoz, nekoliko zmanjšala. Občutno izgubo je industrija utrpela v OP, tj. zmanjšanje za 276,6 % v primerjavi z letom 2011.
(119)
Neto denarni tok, ki pomeni sposobnost vzorčenih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, se je med letom 2011 in OP zmanjšal za 81 %. Od leta 2010 se je postopno povečeval in se v obravnavanem obdobju na splošno povečal.
(120)
Donosnost naložb je bila izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb.
(121)
Zgornja preglednica prikazuje, da so se naložbe po zagonski fazi leta 2009, ko je industrija veliko naložb namenila podobnemu izdelku, med letoma 2009 in 2011 stalno zmanjševale, v OP pa povečale. Vendar so naložbe v OP ostale na nizki ravni v primerjavi z ravnmi leta 2009. Naložbe, izvedene v OP, so bile povezane predvsem z raziskavami in razvojem ter z izboljševanjem in vzdrževanjem proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti. Industrija je zlasti vlagala v nove vrste izdelkov, ki se v istem obdobju niso uvažali iz LRK in za katere je bilo potrebnih veliko raziskav in inovacij.
(122)
Nasprotno se je donosnost naložb med letoma 2009 in 2012 zmanjšala za 34 %. Vendar se je pred OP stalno povečevala in se tako med letoma 2009 in 2011 povečala za 293 %, v OP pa zmanjšala za 186 % v primerjavi z letom 2011.
(123)
V zvezi z zmožnostjo zbiranja kapitala je bilo ugotovljeno, da se je zmožnost industrije Unije, da zagotovi denarna sredstva za podobni izdelek, stalno poslabševala, zato se je oslabil tudi njen finančni položaj.
4.7. Sklep o škodi
(124)
Analiza položaja industrije Unije kaže očitno negativno gibanje večine kazalnikov škode. Splošna proizvodnja se je ob splošno naraščajoči potrošnji v obravnavanem obdobju povečala. Čeprav se je obseg prodaje povečal, se je tržni delež industrije Unije v OP zmanjšal zaradi močnejšega povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Povprečne prodajne cene so se v obravnavanem obdobju močno zniževale, kar je negativno vplivalo na vse kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(125)
Celotni obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal. Vendar pa je povečanje obsega prodaje industrije Unije spremljalo izredno znižanje povprečnih prodajnih cen ter tržnega deleža industrije Unije.
(126)
Glede na navedeno je preiskava zlasti potrdila dejstvo, da so prodajne cene industrije Unije nižje od proizvodnih stroškov, kar je imelo negativni učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v OP dosegla znatno negativne ravni.
(127)
Vendar se je zmogljivost med letom 2009 in OP pozitivno razvijala. Kljub temu, da so se naložbe med letom 2009 in OP zmanjšale, so se med letom 2011 in OP povečale. To je posledica dejstva, da so vzorčene družbe, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (121), še naprej vlagale v podobni izdelek, tako da so se med drugim osredotočale na vrste izdelkov v tržnih nišah, kjer se te vrste izdelkov še ne izvažajo iz zadevne države, pri čemer je bilo za te izdelke potrebnih veliko raziskav in inovacij. Hkrati je očitno, da bi morala biti industrija Unije prav tako sposobna proizvesti in prodati veliko količino osnovnejših vrst izdelkov (ki trenutno konkurirajo dampinškemu uvozu iz LRK), da bi lahko zmanjšala fiksne stroške in dosegla ekonomijo obsega.
(128)
Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo, poleg tega pa je tudi dejavno iskala načine za zmanjšanje izpostavljenosti dampinškemu uvozu zadevnega izdelka, tj. z razvojem inovativnih izdelkov, ki se še ne uvažajo iz zadevne države.
(129)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
5. VZROČNA ZVEZA
(130)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil škodo za industrijo Unije v tolikšni meri, da jo je mogoče šteti za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
5.1. Učinki dampinškega uvoza
(131)
Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz v obravnavanem obdobju močno povečal, tj. za 596 %, njegov tržni delež pa za 366 %. Zato je potrjeno, da sta se obseg uvoza in tržni delež zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju izjemno povečala. Povečanje dampinškega uvoza je časovno jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije. V preiskavi je bilo ugotovljeno tudi, da je dampinški uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (89).
(132)
Preiskava je pokazala, da so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju znižale za 27,2 %, zaradi česar se je povečala stopnja nelojalnega nižanja cen. Zaradi tega izrednega cenovnega pritiska je morala industrija Unije vložiti veliko truda v zmanjševanje svojih proizvodnih stroškov. Kljub temu je bila industrija Unije zaradi izjemno nizke ravni kitajskih uvoznih cen prisiljena dodatno znižati svoje prodajne cene na nedobičkonosno raven. Zato se je dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju izjemno zmanjšala in v OP ustvarila izgube.
(133)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da sta prisotnost dampinškega uvoza in izredno povečanje njegovega tržnega deleža po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2. Učinki drugih dejavnikov
5.2.1. Uvoz iz tretjih držav
(134)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 11
uvoz iz tretjih držav (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Obseg (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Tržni delež
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Povprečna cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Vir: združenje Glass for Europe in pritožnik.
(135)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 % v skladu s povečanjem potrošnje Unije. Njegov tržni delež se je v OP nekoliko zmanjšal v primerjavi z letom 2011 (za 3,5 %), vendar je v obravnavanem obdobju na splošno ostal nespremenjen. Drugi največji izvoznik za LRK je Turčija, sledi pa ji Indija.
(136)
Razpoložljive informacije v zvezi z uvozom iz vseh tretjih držav kažejo, da je bila povprečna uvozna cena višja od povprečne kitajske uvozne cene. To velja tudi za ceno na enoto po posameznih vrstah zadevnega izdelka. Po drugi strani je bila povprečna uvozna cena tretjih držav podobna ali višja od povprečne cene industrije Unije.
(137)
Na podlagi tega je mogoče zlasti glede obsega uvoza in tržnih deležev iz tretjih držav ter njihove ravni cen začasno skleniti, da zaradi uvoza iz tretjih držav ni bila prekinjena vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.2. Izvoz industrije Unije
(138)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije
2009
2010
2011
OP
Vrednost izvoza (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Obseg izvoza (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Povprečna cena (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije.
(139)
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letoma 2009 in 2011 povečal, vendar sta se v OP nenadoma zmanjšala njegova vrednost, tj. za 74 %, in njegov obseg, tj. za 71,9 %. Na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih kitajskih izvoznikov je to najverjetneje posledica zelo nizkih cen kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije (tj. ZDA in Kanada).
(140)
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 zajemal 20 % celotnega obsega prodaje (v zagonski fazi), leta 2010 11 %, v koničnem letu 2011 pa le 14 %. Leta 2012 se je dodatno zmanjšal na 5 %, ko se je srečal s konkurenčnim nizkocenovnim kitajskim izvozom v glavne namembne tretje države. Ker je trg Unije glavni trg za industrijo Unije, tudi zato, ker je solarno steklo relativno težko in krhko, kar povzroča dodatne stroške pri prevozu na daljših razdaljah (zaradi lomljivosti in korozije), v tej fazi ni mogoče sklepati, da je bila zaradi zmanjšanega izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije prekinjena vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.3. Gibanje potrošnje
(141)
Kot je navedeno zgoraj, se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP povečala za 49 %. Najvišjo raven je dosegla leta 2011, ko se je povečala za 81 % v primerjavi z letom 2009. Vendar industrija Unije ni mogla izkoristiti tega povečanja potrošnje. Njen tržni delež se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal in v OP dosegel padec v višini 25 % v primerjavi z letom 2009 (- 14,1 % v primerjavi z letom 2011). Nasprotno se je kitajski tržni delež strmo povečeval, tudi ko se je med letom 2011 in OP zmanjšala potrošnja, tako da se je med letom 2011 in OP povečal za 64,8 %, v celotnem obdobju pa na splošno za 366 %. V obravnavanem obdobju se je kitajski uvoz povečal za izrednih 596 %.
(142)
Ker se je potrošnja v Uniji v obravnavanem obdobju povečala, njeno gibanje krepi vzročno zvezo med naraščajočim dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in sama po sebi ni vzrok za škodo industriji Unije. Poleg tega je kitajskemu dampinškemu uvozu tudi v OP, ko se je potrošnja zmanjšala, uspelo dodatno povečati tržni delež v škodo industrije Unije. Zato je mogoče začasno skleniti, da zaradi zmanjšanja potrošnje v OP ni bila prekinjena vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.4. Trendi na področju solarnih modulov
(143)
Na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, se približno 80-85 % solarnega stekla proda proizvajalcem solarnih modulov (fotonapetostni moduli in tankoslojni fotonapetostni moduli iz kristalnega silicija), približno 15-20 % pa proizvajalcem ravnih solarnih termalnih kolektorjev, ki proizvajajo toplo vodo. Zato gibanja na področju solarnih modulov bistveno vplivajo na potrošnjo solarnega stekla. Potrošnja solarnih modulov se je v istem obdobju, tj. 2009-2012, stalno povečevala in je kljub zmanjšanju leta 2012 ohranila za 221 % višjo raven kot leta 2009 in za 44 % višjo kot leta 2010 (5). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so povpraševanje po modulih v Uniji sicer sprva ustvarile tarife za dovajanje toka, vendar ni bilo mogoče skleniti, da so znižanja teh tarif (ob koncu leta 2011 in začetku leta 2012) prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo (6). To je bila posledica dejstva, da je povpraševanje po solarnih modulih v istem obdobju, tj. 2009-2012, ohranilo relativno visoko raven.
(144)
Zato sta potrošnja solarnih modulov in posledično povpraševanje po solarnem steklu v obravnavanem obdobju ostala na visoki ravni. Rahlega zmanjšanja potrošnje leta 2012 samega po sebi ni mogoče obravnavati kot dejavnika za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo za industrijo Unije.
5.2.5. Sklep
(145)
Preiskava je pokazala vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. Drugi morebitni vzroki za škodo, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, potrošnja in položaj na trgu nekaterih uporabnikov, npr. solarnih modulov, so bili analizirani posamezno in skupaj in ugotovljeno je bilo, da nobeden ni tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(146)
Na podlagi zgornje analize, ki je pravilno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo zato začasno sklenjeno, da je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo za industrijo Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
6. INTERES UNIJE
(147)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali tehtni razlogi, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni bilo v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka.
6.1. Interes industrije Unije
(148)
Industrija Unije je v OP neposredno zaposlovala približno 860 ljudi v proizvodnji in prodaji podobnega izdelka. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države utrpela znatno škodo. Nekateri proizvajalci Unije so že bili prisiljeni zapreti svoje proizvodne obrate, medtem ko so se nekateri drugi soočili z nesolventnostjo. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.
(149)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protidampinških dajatev znova vzpostavili pravični pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s stroški proizvodnje in tako izboljšalo njeno dobičkonosnost. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njen celoten finančni položaj. Poleg tega bi morala industrija Unije imeti boljši dostop do kapitala in možnost, da še naprej vlaga v raziskave in razvoj ter inovacije na trgu solarnega stekla. Prav tako bodo proizvajalci Unije, ki so morali ustaviti proizvodnjo zaradi pritiska kitajskega dampinškega uvoza, verjetno lahko ponovno začeli izvajati poslovne dejavnosti. Na splošno bi bila v tem scenariju zavarovana obstoječa delovna mesta, poleg tega pa bi obstajala tudi utemeljena možnost za nadaljnjo širitev proizvodnje in povečanje števila delovnih mest.
(150)
Če ukrepi ne bodo uvedeni, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se nadalje poslabšala. To kratko- in srednjeročno ne bi bilo vzdržno. Poleg velikega števila proizvajalcev Unije, ki so že bili prisiljeni zapustiti trg, bi zato lahko postali nesolventni tudi drugi proizvajalci, kar bi lahko kratko- do srednjeročno privedlo do verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije in posledičnega znatnega vpliva na obstoječa delovna mesta.
(151)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.
6.2. Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev
(152)
Trgovanje z zadevnim izdelkom je bila glavna poslovna dejavnost za dva sodelujoča uvoznika. Oba sta zadevni izdelek dobavljala iz različnih virov, tj. izdelka nista uvažala le iz LRK, ampak tudi iz Unije in tretjih držav.
(153)
Predložen je bil argument, da bo uvedba ukrepov za zadevni izdelek negativno vplivala na poslovne dejavnosti uvoznikov. Prvič, uvedba dajatev ne bi smela povzročiti ukinitve celotnega uvoza iz LRK. Drugič, čeprav se lahko pričakuje, da bi uvedba ukrepov lahko imela negativen vpliv na finančni položaj uvoznikov, ki uvažajo samo ali večinoma iz LRK, se lahko pričakuje tudi, da se bodo uvozniki zaradi verjetnega uvoza iz tretjih držav prilagodili in se po potrebi preusmerili na druge vire dobave.
(154)
Zato se začasno sklene, da bi uvedba predlagane ravni ukrepov lahko imela določen negativen vpliv na položaj nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka, vendar njen učinek zmanjšuje dejstvo, da lahko uvozniki in trgovci uporabljajo druge vire dobave, tako iz tretjih držav kot od industrije Unije, pri čemer lahko slednja poveča proizvodnjo, zato v nobenem primeru ne bi odtehtala pozitivnega učinka na druge strani.
6.3. Interes dobaviteljev surovin
(155)
Pri preiskavi ni sodeloval noben dobavitelj surovin. Ker niso bili prejeti nobeni podatki od teh dobaviteljev, ni bilo dokazov, da bi uvedba ukrepov nasprotovala interesu teh strani.
6.4. Interes uporabnikov
(156)
Vsi uporabniki, ki so se odzvali, so proizvajalci solarnih modulov in/ali sončnih kolektorjev. Trije uporabniki odločno zagovarjajo uvedbo protidampinških dajatev, saj naj bi industrija Unije proizvajala bolj kakovostno solarno steklo, ki ga kitajske družbe ne morejo vedno zagotoviti. Trije drugi uporabniki pa so uvedbi protidampinških ukrepov nasprotovali. Ti uporabniki predvidevajo, da bi uvedba protidampinških dajatev negativno vplivala na njihovo dejavnost. Pričakujejo, da zaradi slabega stanja industrije solarnih modulov povišanja cen ne bodo mogli prenesti na končne potrošnike.
(157)
Na podlagi informacij, ki so jih predložili uporabniki, solarno steklo zajema le približno 6-8 % skupnih stroškov solarnih modulov. Solarno steklo torej prispeva le k omejenemu delu stroškov in končne vrednosti fotonapetostnih modulov. Poleg tega je mogoče oceniti, da bi moral biti v primeru uvedbe protidampinških dajatev za solarno steklo, uvoženo iz LRK, učinek na skupne stroške solarnih modulov manjši od 1 %. To je predvsem posledica dejstva, da sodelujoči uporabniki nabavljajo velike količine solarnega stekla od proizvajalcev Unije. Čeprav bo morebitna uvedba protidampinških dajatev najverjetneje nekoliko povišala vhodne cene za sončne module, te dajatve ne bi smele bistveno negativno vplivati na stroške in končne cene industrije solarnih modulov v Uniji.
(158)
Poleg tega imajo nekateri uporabniki že druge vire dobave, npr. Turčijo in Indijo, na kateri uvedba protidampinških dajatev ne bi negativno vplivala. Tudi drugi uporabniki lahko preklopijo na druge vire dobave, bodisi iz tretjih držav bodisi od industrije Unije.
(159)
Glede na navedeno se argumenti zoper uvedbo ukrepov, ki so jih predložili nekateri uporabniki, začasno zavrnejo.
6.5. Vidiki konkurence
(160)
En uvoznik je trdil, da so bili nekateri proizvajalci Unije vključeni v svetovni kartel ravnega stekla (del katerega je solarno steklo) in jim je Evropska komisija leta 2007 naložila kazen, zato uporabljajo protidampinške ukrepe kot način za povrnitev izgub, ki so jih utrpeli zaradi kazni za kartel in izgube tržnega deleža v Uniji. Poleg tega bodo imeli proizvajalci Unije, če bo dostop do trga Unije omejen s protidampinškimi dajatvami, močnejše spodbude za vstop v kartel ali drugo nekonkurenčno ravnanje v povezavi z izdelki s sposobnostjo manjšega finančnega vzvoda v Uniji, kot so izdelki za opremljanje domov.
(161)
Te utemeljitve se začasno zavrnejo. Prvič, kartel je prenehal delovati najpozneje leta 2007. Zato učinki kartela v preteklosti niso vplivali na industrijo v obravnavanem obdobju. Drugič, kartel ni vplival na nobenega od vzorčenih proizvajalcev Unije in večino obstoječih proizvajalcev Unije z največjim obsegom prodaje. Tretjič, morebitna uvedba protidampinških dajatev po pričakovanjih ne bo vplivala na konkurenčno obnašanje industrije Unije, saj na eni strani ne bo spreminjala strukture trga Unije, na drugi strani pa so družbe na splošno zavezane k izpolnjevanju veljavnih pravil o konkurenci na ravni Unije in nacionalni ravni, ne glede na to, ali bodo dajatve uvedene ali ne.
(162)
En uvoznik je prav tako trdil, da bi uvedba dajatev negativno vplivala na trg Unije za protiodsevni premaz solarnega stekla. Na tem trgu, ki ga je uvoznik opredelil kot povezani trg, domnevno prevladujejo proizvajalci Unije, zato bi uvedba ukrepov okrepila njihov položaj v škodo konkurenčnih ponudnikov protiodsevnega premaza. Poleg tega je trdil, da so se uvozniki srečali s težavami pri sprejemanju naročil od proizvajalcev Unije ali pri izvajanju teh naročil v razumnem času in po razumnih cenah.
(163)
Prvič, del preiskave je trg za protiodsevni premaz in ne povezani trg. Preiskava je pokazala, da proizvajalci Unije na tem nišnem trgu dejansko ostajajo konkurenčni kljub relativno višjim cenam, ki jih zaračunavajo, po zaslugi navidezno nižje kakovosti premazanega solarnega stekla, ki se uvaža iz LRK. Vendar ni bilo predloženega nobenega dokaza, da industrija Unije ne bi mogla zadostiti morebitnemu povečanemu povpraševanju po solarnemu steklu s protiodsevnim premazom. Zato se ta trditev v tej fazi zavrne. V zvezi s trditvami, da proizvajalci Unije niso hoteli izvajati naročil ali jih pravočasno izvesti po razumnih cenah, je treba poudariti, da vsak proizvajalec popolnoma sam izbere tržno strategijo, vendar tak proizvajalec ali proizvajalci ne smejo uživati posameznega ali skupnega prevladujočega položaja na zadevnem trgu. Na trgu Unije je zadostna konkurenca za spremembo in/ali razširitev kroga dobaviteljev. Zato se začasno zavrne tudi ta trditev.
6.6. Sklep o interesu Unije
(164)
Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi ocene vseh različnih interesov kot celote, vključno z interesom industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov, ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK.
7. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(165)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
7.1. Stopnja odprave škode
(166)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi se pri tem presegla ugotovljena stopnja dampinga.
(167)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi morali morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga ta industrija od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v tem sektorju v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. 8,3-odstotna stopnja dobička od prodaje se šteje za ustrezni minimum, za katerega bi lahko industrija Unije pričakovala, da ga bo dosegla, če ne bi bilo škodljivega dampinga. Ta stopnja dobička temelji na povprečnem dobičku, ki so ga ustvarili vzorčeni proizvajalci Unije leta 2010, ko je bil uvoz zadevnega izdelka še vedno majhen in še ne bi mogel izkrivljati običajnih konkurenčnih pogojev.
(168)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je stroškom proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije iz OP prištela zgoraj navedena 8,3-odstotna stopnja dobička.
(169)
Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
7.2. Začasni ukrepi
(170)
Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe bi bilo treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz solarnega stekla iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(171)
Na podlagi tega so bile stopnje protidampinške dajatve določene s primerjavo stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Tako so začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije, brez plačane carine, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Začasna protidampinška dajatev
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Druge sodelujoče družbe
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Vse druge družbe
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zaradi visoke ravni sodelovanja proizvajalcev izvoznikov (nad 80 %, glej uvodno izjavo (15)) ta stopnja dajatve temelji na najvišji posamezni stopnji škode, ugotovljeni za vzorčene proizvajalce izvoznike. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, temelji na tehtanem povprečju vzorčenih izvoznikov in se uporablja za vse sodelujoče nevzorčene družbe (razen za družbo Henan Yuhua, za katero je bila določena individualna dajatev na podlagi zahteve za individualno preiskavo (glej uvodno izjavo (48)).
(173)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se naslovi na Komisijo (7) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
7.3. Končne določbe
(174)
V interesu dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih bo morda treba za dokončno določitev ukrepov ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz solarnega stekla iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki je trenutno uvrščeno pod oznako KN ex 7007 19 80 (oznaka TARIC 7007198010) in ki prihaja iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Družba
Začasna protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Lt.
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
38,4 %
Vse druge družbe
42,1 %
B999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za GD za trgovino.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. novembra 2013