РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 716/2014
z dne 27. junija 2014
o vzpostavitvi pilotnega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (1) in zlasti člena 15a(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Raziskovalni in razvojni projekt enotnega evropskega neba za upravljanje zračnega prometa (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development - SESAR) je namenjen posodobitvi upravljanja zračnega prometa (Air Traffic Management - ATM) v Evropi in pomeni tehnološki steber enotnega evropskega neba. Njegov cilj je, da se Uniji do leta 2030 zagotovi visoko zmogljiva infrastruktura za ATM, ki bo omogočila varno in okolju prijazno delovanje in razvoj zračnega prometa.
(2)
V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 409/2013 (2) so bile določene zahteve glede vsebine skupnih projektov, njihove priprave, sprejetja, izvajanja in spremljanja. V navedeni uredbi je določeno, da je treba skupne projekte izvajati na podlagi programa uvedbe in prek izvedbenih projektov, ki jih usklajuje upravitelj uvedbe.
(3)
V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je namen skupnega projekta pravočasna, koordinirana in časovno usklajena uvedba funkcij ATM, ki so zrele za izvajanje in prispevajo k doseganju bistvenih operativnih sprememb iz osrednjega načrta za ATM v Evropi. V skupni projekt se lahko vključijo le funkcije ATM, ki jih je treba uvesti časovno usklajeno in ki znatno prispevajo k vseevropskim ciljem uspešnosti.
(4)
Skupno podjetje SESAR je na zahtevo Komisije pripravilo predhodni osnutek prvega skupnega projekta, ki se imenuje „pilotni skupni projekt“.
(5)
Komisija je navedeni predhodni osnutek analizirala in pregledala, pri čemer so ji pomagali Evropska agencija za varnost v letalstvu, Evropska obrambna agencija, upravitelj omrežja, organ za oceno uspešnosti, Eurocontrol, evropske organizacije za standardizacijo in Evropska organizacija za opremo civilnega letalstva (Eurocae).
(6)
Komisija je nato izvedla neodvisno celovito analizo stroškov in koristi ter ustrezna posvetovanja z državami članicami in zadevnimi deležniki.
(7)
Na podlagi tega je Komisija pripravila predlog za pilotni skupni projekt. V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013 je bil predlog s strani skupine civilnih uporabnikov zračnega prostora SESAR potrjen 30. aprila 2014, s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa prav tako 30. aprila 2014, s strani upravljavcev letališč 29. aprila 2014, s strani upravitelja omrežja 25. aprila 2014 in s strani evropskih nacionalnih meteoroloških služb 30. aprila 2014.
(8)
V okviru pilotnega skupnega projekta je določenih šest funkcij ATM, in sicer razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), povezovanje in prepustnost letališč (Airport Integration and Throughput), fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot (Flexible Airspace Management and Free Route), skupno upravljanje omrežja (Network Collaborative Management), začetno upravljanje informacij za celotni sistem (Initial System Wide Information Management) in začetna izmenjava informacij o trajektoriji (Initial Trajectory Information Sharing). Uvedba navedenih šestih funkcij ATM bi morala biti obvezna.
(9)
Za funkcijo razširjenega upravljanja prihodov in navigacije na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote se pričakuje, da bo izboljšala natančnost trajektorije prileta in olajšala razvrščanje prometa v zgodnejši fazi, kar bo prispevalo k zmanjšanju porabe goriva in vpliva na okolje v fazah spuščanja/prihoda. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „sinhronizacije prometa“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.
(10)
Za funkcijo povezovanja in prepustnosti letališč se pričakuje, da bo izboljšala varnost in prepustnost vzletno-pristajalnih stez ter zagotovila koristi v smislu zmanjšanja porabe goriva in zamud ter tudi v smislu zmogljivosti letališč. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „povezovanja in prepustnosti letališč“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.
(11)
Za funkcijo fleksibilnega upravljanja zračnega prostora in proste poti se pričakuje, da bo omogočila učinkovitejšo uporabo zračnega prostora ter s tem zagotovila znatne koristi v zvezi z zmanjšanjem porabe goriva in zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.
(12)
Za funkcijo skupnega upravljanja omrežja se pričakuje, da bo izboljšala kakovost in pravočasnost informacij o omrežju, ki si jih izmenjujejo vsi deležniki s področja ATM, ter s tem zagotovila znatne koristi v smislu povečanja produktivnosti služb zračne navigacije (Air Navigation Services - ANS) in znižanja stroškov zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „skupnega upravljanja omrežja in dinamičnega usklajevanja zmogljivosti“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.
(13)
Funkcija začetnega upravljanja informacij za celotni sistem je sestavljena iz sklopa storitev, ki jih prek omrežja na podlagi internetnega protokola zagotavljajo in uporabljajo sistemi, ki jih omogoča upravljanje informacij za celotni sistem (System Wide Information Management - SWIM), pri čemer se za to funkcijo pričakuje, da bo zagotovila znatne koristi v smislu produktivnosti ANS. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „SWIM“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi.
(14)
Za funkcijo začetne izmenjave informacij o trajektoriji, ki vključuje izboljšano obdelavo podatkov o letih, se pričakuje, da bo izboljšala predvidljivost trajektorije zrakoplovov v korist uporabnikov zračnega prostora, upravitelja omrežja in ponudnikov storitev ANS, kar bo pomenilo manj taktičnih ukrepov in manjše tveganje konfliktov. To naj bi pozitivno vplivalo na produktivnost ANS, porabo goriva in variabilnost zamud. Ta funkcija vključuje del koraka 1 bistvenih operativnih sprememb za ključno značilnost „prehoda z upravljanja zračnega prostora na upravljanje 4-dimenzionalne trajektorije“, kot je opredeljena v osrednjem načrtu za ATM v Evropi, in z uporabo skupnih informacij o trajektoriji posredno podpira druge ključne značilnosti, zajete z drugimi funkcijami ATM.
(15)
Da bi bil pilotni skupni projekt izkoriščen v celoti, se pričakuje, da bodo dele pilotnega skupnega projekta izvajali tudi nekateri operativni deležniki iz tretjih držav. Njihovo vključitev naj bi zagotovil upravitelj uvedbe v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013. Vključitev operativnih deležnikov iz tretjih držav ne posega v delitev pristojnosti v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa in funkcijami ATM.
(16)
Da bi Komisija pomagala zadevnim operativnim deležnikom pri uvedbi funkcij ATM, bi morala objaviti nezavezujoče referenčno gradivo, kot so spremno gradivo za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi ter celovita analiza stroškov in koristi v podporo pilotnemu skupnemu projektu. Spremno gradivo bi moralo biti po potrebi sestavljeno v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) z vključitvijo nacionalnih nadzornih organov v skladu z navedeno uredbo.
(17)
Izvajanje pilotnega skupnega projekta bi bilo treba čim bolj spremljati z obstoječimi mehanizmi spremljanja in strukturami posvetovanja, da bi se vključili vsi operativni deležniki.
(18)
Za pregled te uredbe, zlasti zato, da bi jo Komisija lahko po potrebi spremenila, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, ki bi vključevali upravitelja uvedbe, katerega naloga bi bila usklajevanje in sodelovanje s subjekti iz člena 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, in sicer z nacionalnimi nadzornimi organi, vojaškimi uporabniki, skupnim podjetjem SESAR, upraviteljem omrežja in proizvodno industrijo. Upravitelj uvedbe mora v skladu s členom 9(7)(c) Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 upoštevati učinek na nacionalne in skupne obrambne zmogljivosti. Usklajevanje z vojaškimi organi v okviru pilotnega skupnega projekta ostaja prednostna naloga v skladu s splošno izjavo držav članic o vojaških vprašanjih, povezanih z enotnim evropskim nebom (4). V skladu s to izjavo bi morale države članice zlasti okrepiti civilno-vojaško sodelovanje in olajšati sodelovanje med svojimi oboroženimi silami pri vseh zadevah, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, če menijo, da je to potrebno, in v takšnem obsegu, kakršen se jim zdi potreben.
(19)
V skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uporaba te uredbe ne posega v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in v njihove zahteve glede javnega reda ter v varnostne in obrambne zadeve. Ta uredba ne vključuje vojaških operacij in usposabljanja.
(20)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. S to uredbo je vzpostavljen prvi skupni projekt (v nadaljnjem besedilu: pilotni skupni projekt). V okviru pilotnega skupnega projekta je določen prvi sklop funkcij ATM, ki se uvedejo pravočasno, koordinirano in časovno usklajeno, da se dosežejo bistvene operativne spremembe, ki izhajajo iz osrednjega načrta za ATM v Evropi.
2. Ta uredba se uporablja za evropsko mrežo za upravljanje zračnega prometa in sisteme za navigacijske službe zračnega prometa iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 552/2004. Uporablja se tudi za deležnike iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 ter člena 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013.
Poleg tega se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:
1.
„letališko sodelovalno sprejemanje odločitev (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM)“ pomeni proces, pri katerem se odločitve v zvezi z upravljanjem pretoka zračnega prometa in kapacitet (Air Traffic Flow and Capacity Management - ATFCM) na letališčih sprejemajo na podlagi interakcije med operativnimi deležniki in drugimi akterji, vključenimi v ATFCM, ter katerega cilj je zmanjšati zamude, izboljšati predvidljivost dogodkov in optimizirati izkoriščanje virov;
2.
„načrt operacij letališča (Airport Operations Plan - AOP)“ pomeni enoten, skupen in skupno dogovorjen postopni načrt, ki je na voljo vsem deležnikom s področja letališč ter katerega namen je zagotoviti skupno poznavanje razmer in podlago za sprejemanje odločitev deležnikov v zvezi z optimizacijo procesov;
3.
„načrt delovanja omrežja (Network Operations Plan - NOP)“ pomeni načrt, vključno s podpornimi orodji, ki ga pripravi upravitelj omrežja ob usklajevanju z operativnimi deležniki, da bi organiziral kratkoročne in srednjeročne operativne dejavnosti v skladu z vodilnimi načeli strateškega načrta omrežja. Za oblikovanje evropskega omrežja poti, posebnega dela načrta delovanja omrežja, vsebuje načrt za izboljšanje evropskega omrežja poti;
4.
„delovanje funkcije ATM“ pomeni, da je zadevna funkcija ATM začela delovati in se v celoti uporablja v vsakdanjih dejavnostih;
5.
„ciljni datum uvedbe“ pomeni datum, do katerega je treba zadevno funkcijo ATM dokončno uvesti in v celoti operativno uporabljati.
Člen 3
Funkcije ATM in njihova uvedba
1. Pilotni skupni projekt zajema naslednje funkcije ATM:
(a)
razširjeno upravljanje prihodov in navigacija na podlagi zmogljivosti na terminalskih manevrskih območjih visoke gostote;
(b)
povezovanje in prepustnost letališč;
(c)
fleksibilno upravljanje zračnega prostora in prosta pot;
(d)
skupno upravljanje omrežja;
(e)
začetno upravljanje informacij za celotni sistem;
(f)
začetna izmenjava informacij o trajektoriji.
Navedene funkcije ATM so opisane v Prilogi.
2. Operativni deležniki iz Priloge in upravitelj omrežja uvedejo funkcije ATM iz odstavka 1 ter izvajajo povezane operativne postopke, ki omogočajo njihovo nemoteno delovanje v skladu s Prilogo in Izvedbeno uredbo (EU) št. 409/2013. Vojaški operativni deležniki uvedejo funkcije ATM le v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje točke 4 dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 552/2004.
Člen 4
Referenčno in spremno gradivo
Komisija na svojem spletnem mestu objavi naslednje referenčno in spremno gradivo za uvedbo funkcij ATM iz člena 3(1):
(a)
okvirni seznam spremnega gradiva za fazo standardizacije in industrializacije, ki naj bi jo izvedlo skupno podjetje SESAR, vključno s ciljnimi datumi za izvedbo;
(b)
okvirni časovni načrt v zvezi s potrebami po standardizaciji in ureditvi, vključno s sklici na izvedbena pravila in specifikacije Skupnosti, oblikovane v skladu s členoma 3 in 4 Uredbe (ES) št. 552/2004, in ciljnimi datumi za izvedbo;
(c)
celovito analizo stroškov in koristi, na podlagi katere se prouči možnost potrditve s strani deležnikov v okviru pilotnega skupnega projekta.
Člen 5
Spremljanje
Komisija izvaja spremljanje iz člena 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, zlasti z naslednjimi instrumenti načrtovanja in poročanja:
(a)
mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju osrednjega načrta za ATM v Evropi;
(b)
strateški načrt omrežja in načrt delovanja omrežja;
(c)
načrti izvedbe, zlasti prek informacij iz točke (c) člena 11(3) in člena 11(5) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 (6) ter točke 2 Priloge II k navedeni uredbi;
(d)
poročevalne preglednice o stroških navigacijskih služb zračnega prometa, zlasti informacije iz vrstice 3.8 preglednice 1 in točke 2(m) Priloge II ter vrstic 2.1 do 2.4 preglednice 3 Priloge VII k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 391/2013 (7);
(e)
spremljanje izvedbenih projektov iz člena 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013 s strani upravitelja uvedbe;
(f)
mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju funkcionalnih blokov zračnega prostora;
(g)
mehanizmi poročanja o načrtovanju in izvajanju v zvezi s standardizacijo.
Člen 6
Pregled
Komisija pregleda to uredbo glede na informacije in nasvete, ki jih prejme od upravitelja omrežja v skladu s členom 9(2)(e), po usklajevanju in posvetovanju iz člena 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 409/2013, ter glede na informacije, pridobljene s spremljanjem iz člena 5, in tehnološki razvoj na področju ATM, pri čemer predloži rezultate pregleda Odboru za enotno evropsko nebo.
V okviru pregleda se obravnavajo zlasti naslednji vidiki:
(a)
napredek pri uvedbi funkcij ATM iz člena 3(1);
(b)
uporaba obstoječih spodbud za izvajanje pilotnega skupnega projekta in možnosti novih spodbud;
(c)
prispevek pilotnega skupnega projekta k doseganju ciljev uspešnosti in izvajanju prožne uporabe zračnega prostora;
(d)
dejanski stroški in koristi, ki izhajajo iz uvedbe funkcij ATM iz člena 3(1), vključno z opredelitvijo morebitnega lokalnega ali regionalnega negativnega učinka na katero koli posebno kategorijo operativnih deležnikov;
(e)
potreba po prilagoditvi pilotnega skupnega projekta, zlasti njegovega osebnega in geografskega področja uporabe ter ciljnih datumov uvedbe iz Priloge;
(f)
napredek pri sestavi referenčnega in spremnega gradiva iz člena 4.
Komisija začne prvi pregled najpozneje 18 mesecev po odobritvi programa uvedbe.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 27. junija 2014