РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 237/2014 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2013 г.
за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Инструментът за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, създаден с Регламент (Евратом) № 300/2007 на Съвета (2) представлява един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз и на Европейската общност за атомна енергия.
(2)
Съюзът е важен доставчик на икономическа, финансова, техническа, хуманитарна и макроикономическа помощ за трети държави. Настоящият регламент представлява част от рамката, предназначена за планиране на сътрудничеството и предоставянето на помощ за насърчаване на високо равнище на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
(3)
Аварията в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Аварията във Фукушима Даиичи през 2011 г. потвърди необходимостта от продължаващи усилия за подобряване на ядрената безопасност и постигане на най-високите стандарти. За да създаде условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, Общността следва да може да подкрепя ядрената безопасност в трети държави.
(4)
Като действа в рамките на общи политики и стратегии със своите държави членки, Съюзът сам по себе си притежава критичната маса, за да отговори на световните предизвикателства, а също така е в най-добра позиция да координира сътрудничеството с трети държави.
(5)
С Решение 1999/819/Евратом на Комисията (3) Общността се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност от 1994 година. С Решение 2005/510/Евратом на Комисията (4) Общността също така се присъедини към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци.
(6)
За да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране, Съветът прие Директива 2009/71/Евратом (5) и Директива 2011/70/Евратом (6). Тези директиви и спазваните в Общността високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които следва да се използват с цел насърчаване трети държави да приемат подобни високи стандарти.
(7)
Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на Съюза са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Държавите-членки на Общността, са страни, подписали Договора за неразпространение на ядреното оръжие и допълнителния протокол.
(9)
Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия („Договора за Евратом“), както във връзка с ядрените гаранции,за подпомагане изпълнението на целите на дял втори, глава 7 от Договора за Евратом, така и по отношение на ядрената безопасност.
(10)
Съществуват редица международни организации и програми, които следват цели, подобни на целите на настоящия регламент, например МААЕ, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Агенция за атомна енергия (ОИСР/АААР),Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Партньорство за околната среда в рамките на северното измерение (NDEP).
(11)
Особено е необходимо Общността да продължи да полага усилия в подкрепа на прилагането на ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави, като се основава на собствените си дейности за осигуряване на гаранции в рамките на Съюза.
(12)
При прилагането на настоящия регламент Комисията следва да се консултира с Групата на европейските регулатори в областта на ядрената безопасност (ENSREG), преди да изготви и приеме стратегическия документ и многогодишните индикативни програми. Програмите за действие следва да се основават на консултация, доколкото е подходящо, с националните регулаторни органи на държавите членки, и на диалог с партньорските държави.
(13)
Мерките за постигане на целите на настоящия регламент следва да бъдат също подкрепени чрез търсенето на допълнителни полезни взаимодействия с преките и непреките действия на рамковите програми на Евратом за ядрени изследвания и обучение.
(14)
Общото разбиране е, че отговорността за безопасността на инсталацията се поема от оператора и държавата, под чиято юрисдикция се намира въпросната инсталация.
(15)
Въпреки че външната помощ от Съюза се нуждае от все повече финансиране, икономическата и бюджетната ситуация на Съюза ограничава ресурсите, налични за тази помощ. Следователно Комисията следва да потърси най-ефикасната употреба на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти с ефект на ливъридж. Този ефект на ливъридж се засилва, като позволява инвестираните средства, генерирани от тези финансови инструменти, да се използват и няколко пъти.
(16)
На Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия с оглед да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент.
(14)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действия, подкрепяни съгласно настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (7), който следва да се прилага за целите на настоящия регламент, въпреки факта, че не посочва член 106а от Договора за Евратом. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, предвидена в същия регламент, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. Комисията следва в надлежно обосновани случаи, свързани с ядрена или радиологична катастрофа,включително аварийно облъчване, които изискват бърза реакция на Общността, или в случаи на неотложна необходимост да приема актове за изпълнение с незабавно приложение.
(18)
Правилата и процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), следва да се прилагат по отношение на изпълнението на настоящия регламент, когато това е уместно.
(19)
Съюзът и Общността продължават да използват единна институционална рамка. Ето защо е от основно значение да се осигури последователността между тяхната външна дейност. Европейската служба за външна дейност следва, когато е подходящо, да участва в изготвянето на програмите за този инструмент в съответствие с Решение 2010/427/EС на Съвета (9).
(20)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективно използване на наличните ресурси с оглед оптимизирането на въздействието на външната му дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите за външна дейност, както и чрез създаването на взаимодействия между настоящия инструмент, другите инструменти за външна дейност и другите политики на Съюза. В допълнение това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на тези инструменти.
(21)
Настоящият регламент заменя Регламент (Евратом) № 300/2007, чийто срок на действие изтича на 31 декември 2013 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обща цел
Съюзът финансира мерки за насърчаване на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита, както и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и приложението.
Член 2
Конкретни цели
Сътрудничеството по линия на настоящия регламент е насочено към следните конкретни цели
(1)
Насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянно подобряване на ядрената безопасност;
(2)
Отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци (т.е. транспорт, предварителна обработка, обработка, съхранение и погребване) и извеждането от експлоатация и възстановяването на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации;
(3)
Установяването на рамки и методики за прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
Член 3
Специфични мерки
1. Посочените в член 2, точка 1 цел се изпълняват по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа на регулаторните органи, организациите за техническа поддръжка;
б)
засилване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на дейностите по преглед и оценка, лицензиране и контрол на атомните електроцентрали и другите ядрени инсталации;
в)
насърчаване на създаването на ефективни регулаторни мрежи, процедури и системи, осигуряващи подходяща защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали, по-специално от силно радиоактивни източници, и безопасното им погребване;
г)
установяване на ефективни механизми за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, включително аварийно облъчване, както и мерки за смекчаване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат, например мониторинг на околната среда в случай на изхвърляне на радиоактивни вещества, разработване и изпълнение на мерки за смекчаване на последиците и за възстановяване на околната среда и сътрудничество с национални и международни организации в случай на аварийно облъчване, както и мерки за действие при извънредна ситуация, готовност и ответна реакция, гражданска защита и рехабилитационни мерки;
д)
подкрепа за осигуряване на безопасността на ядрените инсталации и обекти по отношение на практическите защитни мерки, предназначени да намалят съществуващите радиационни рискове за здравето на работниците и на широката общественост.
2. Посочените в член 2, точка 2 цел се изпълнява по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа за регулаторни органи и организации за техническа поддръжка и укрепване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на отговорното и безопасно управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци;
б)
разработване и изпълнение на конкретни стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработеното ядрено гориво и радиоактивните отпадъци;
в)
разработване и изпълнение на стратегии и рамки за извеждането от експлоатация на съществуващи инсталации, за възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и за събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето.
3. Целта по член 2, точка 3 се ограничава до техническите аспекти, така че да се гарантира, че рудите, ресурсите и специалните делящи се материали не се отклоняват от предназначената им употреба, така както е декларирана от потребителите и ще се постигне, по-конкретно, чрез следните мерки:
а)
установяването на необходимата регулаторна рамка, методики, технология и подходи за прилагането на ядрените гаранции, включително с оглед доброто отчитане и контрол на делящите се материали на държавно равнище и на ниво оператор;
б)
подкрепа за инфраструктурата и обучението на персонала.
4. Мерките по параграфи 1 и 2 може да включват действия за насърчаване на международното сътрудничество, включително изпълнението и мониторинга на международните конвенции и договори. Освен това те включват съществен елемент на трансфер на знания, като информационен обмен, изграждане на капацитет и обучение в областта на ядрената безопасност и научни изследвания, за да се осигури по-голяма устойчивост на постигнатите резултати. Мерките се изпълняват посредством сътрудничество с компетентните органи на държавите - членки на Съюза, и/или с органите на трети държави, с ядрените регулатори и техните организации за техническа поддръжка и/или със съответните международни организации, по-специално МААЕ. В конкретни, надлежно обосновани случаи по отношение на параграф 1, букви б) и в), те се изпълняват в сътрудничество с операторите и/или компетентните органи от държавите членки, и с операторите на ядрени инсталации в трети държави, съгласно определението в член 3, параграф 1 от Директива 2009/71/Евратом, и ядрени обекти.
Член 4
Съответствие, съгласуваност и допълване
1. Напредъкът към постигане на конкретните цели, установени в член 2, се оценява съответно чрез следните показатели за изпълнение:
а)
броя и значимостта на проблемите, установени по време на изпълнение на сътрудничеството;
б)
състоянието по отношение на стратегиите за отработеното гориво, ядрените отпадъци и извеждането от експлоатация, на съответната законодателна и регулаторна рамка и на изпълнението на проекти;
в)
броя и значимостта на проблемите, установени в съответните доклади относно ядрените гаранции.
Преди да започне изпълнението на проектите и като се отчитат особеностите на всяко действие, се определят конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, съгласно посоченото в член 7, параграф 2.
2. Комисията гарантира, че приетите мерки са в съответствие с цялостната стратегическа рамка на политиката на Съюза по отношение на съответната партньорска държава, и по-специално с целите на нейните политики и програми за развитие и икономическо сътрудничество.
3. Финансовото, икономическото и техническото сътрудничество, предоставяно по силата на настоящия регламент, допълва сътрудничеството, предоставяно от Съюза по силата на други инструменти.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ И ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА
Член 5
Стратегически документ
1. Общностното сътрудничество по настоящия регламент се изпълнява на базата на общ многогодишен стратегически документ за Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
2. Стратегическият документ представлява общата основа за сътрудничеството и се установява за период от не повече от седем години. Той излага стратегията на Общността за сътрудничество по силата на настоящия регламент, като се отчитат потребностите на съответните държави, приоритетите на Общността, международната ситуация и дейностите на съответните трети държави. В стратегическия документ се посочва и добавената стойност на сътрудничеството, както и начините за избягване на повторението с други програми и инициативи, по-специално на международни организации, които преследват сходни цели, и на големите донори.
3. Стратегическият документ има за цел да предостави съгласувана рамка за сътрудничество между Общността и съответните трети държави или региони, която съответства на общото намерение, обхвата, целите, принципите и политиката на Общността.
4. При подготовката на стратегическия документ се прилагат принципите за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координация, хармонизация, съобразяване със системите на държавата получател или с регионалните системи, взаимна отчетност и ориентираност към резултати.
5. Комисията одобрява стратегическия документ в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията преразглежда и при необходимост актуализира стратегическия документ в средата на периода или, ако се наложи, в друг момент, като следва същата процедура.
Член 6
Многогодишни индикативни програми
1. Многогодишните индикативни програми се съставят на основата на стратегическия документ, посочен в член 5. Многогодишните индикативни програми обикновено обхващат период от 2 до 4 години.
2. Многогодишните индикативни програми определят приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативните разпределени финансови средства, както като цялостен размер, така и по приоритетни области, включително разумен резерв от неразпределени средства; това може да се направи, като се посочи диапазон или минимален размер, когато е уместно. В многогодишните индикативни програми се дават насоки с цел избягване на повторението.
3. Многогодишните индикативни програми се основават на искания от партньорските държави или регион(и), както и на диалог с тях, в който участват заинтересованите страни, така че да се гарантира, че съответната държава или регион се ангажира в достатъчна степен с процеса, и да се насърчи подкрепата за националните стратегии за развитие. С цел допълване и избягване на дублирането, многогодишните индикативни програми са съобразени с текущото и планираното международно сътрудничество, по-специално с международни организации, които преследват сходни цели, и с големите донори в посочените в член 2 области. В многогодишните индикативни програми се посочва и добавената стойност на сътрудничеството.
4. Комисията приема многогодишните индикативни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията, като следва същата процедура, преразглежда и при необходимост актуализира тези индикативни програми, като взема предвид всяко преразглеждане на стратегическия документ по член 5.
ДЯЛ III
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 7
Годишни програми за действие
1. Годишните програми за действие (по-нататък наричани„програмите за действие“) се съставят на базата на стратегическия документ и на многогодишните индикативни програми, посочени съответно в член 5 и член 6. Програмите за действие се определят за всяка трета държава или регион и в тях се уточняват подробностите относно изпълнението на сътрудничеството, предвидено в настоящия регламент.
По изключение, особено когато все още не е приета програма за действие, Комисията може, въз основа на индикативните програмни документи, да приеме индивидуални мерки съгласно същите правила и процедури, като следваните за програмите за действие.
В случай на непредвидени и надлежно обосновани потребности, обстоятелства или ангажименти, Комисията може да приеме специални мерки, които не са предвидени в индикативните програмни документи.
2. В програмите за действие се уточняват преследваните цели, областите на интервенция, предвидените мерки и проекти, очакваните резултати, процедурите за управление, както и общият предвиден размер на финансовите средства. Те съдържат кратко описание на операциите, които ще се финансират, указание за сумите, разпределени за всяка операция, индикативен график на изпълнение и конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, когато това е уместно. Когато е подходящо, програмите включват резултатите от евентуалните поуки, извлечени от предишно сътрудничество.
3. Комисията приема програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията може да преразгледа и удължи срока на действие на програмите за действие и на мерките, като следва същата процедура.
4. Чрез дерогация от параграф 3, […] процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2, не се изисква за:
i)
индивидуалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
ii)
специалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
iii)
техническите изменения на програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки.
За целите на настоящия параграф техническите изменения са корекции като:
-
удължаване на периода на изпълнение,
-
преразпределяне на средства между действията, включени в годишните програми за действие, индивидуалните или специалните мерки и проектите в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро, или
-
увеличаване или намаляване на бюджета на годишните програми за действие, на индивидуалните или специалните мерки в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро,
при условие че тези изменения не засягат значително целите на първоначалните мерки и програми за действие.
Мерките, приети по силата на настоящия параграф, се съобщават на Европейския парламент, на Съвета и на комитета по член 11, параграф 1 в рамките на един месец от приемането им.
5. В надлежно обосновани случаи на неотложна необходимост, свързани необходимостта от бърза реакция от страна на Общността за смекчаване на последствията от ядрена или радиологична авария, Комисията приема или изменя програмите за действие или мерките посредством актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата по член 11, параграф 3.
6. Комисията може да реши да се присъедини към евентуална инициатива на международни организации и на големи донори, преследващи сходни цели, доколкото такава инициатива съответства на общата цел, указана в член 1. Съответното решение за финансиране се взема в съответствие с процедурата по параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 8
Съгласуваност и допълване
При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на междинния доклад по член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 9
Изпълнение
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 1, параграфи 3 и 4, членове 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 и 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент.
Член 10
Отчет
Комисията проверява напредъка, постигнат при изпълнение на мерките, приети по силата на настоящия регламент и представя на Европейския парламент и на Съвета годишен отчет относно изпълнението на сътрудничеството по настоящия регламент. Отчетът съдържа информация за предишната година относно финансираните мерки, и информация за резултатите от дейностите по мониторинг и оценка и изпълнението на бюджетните ангажименти и плащания, разбити по страни, региони и видове сътрудничество.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по сътрудничество в областта на ядрената безопасност. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 12
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 9 от Решение 2010/427/ЕС.
Член 13
Референтен размер на финансовите средства
1. Референтната стойност на финансовите средства за изпълнение на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 225 321 000 EUR.
2. Европейският парламент и Съветът дават разрешение за отпускането на годишните бюджетни кредити в рамките на ограниченията на многогодишната финансова рамка.
Член 14
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2013 г.
UREDBA SVETA (EURATOM) št. 237/2014
z dne 13. decembra 2013
o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Ta instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti, vzpostavljen z Uredbo Sveta (Euratom) št. 300/2007 (2) je eden od instrumentov, ki zagotavlja neposredno podporo zunanjim politikam Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo.
(2)
Unija je glavni akter pri zagotavljanju gospodarske, finančne, tehnične, humanitarne in makroekonomske pomoči tretjim državam. Ta uredba je del okvira, zasnovanega za načrtovanje sodelovanja in zagotavljanje pomoči, namenjene podpori prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.
(3)
Nesreča v jedrski elektrarni Černobil leta 1986 je izpostavila svetovni pomen jedrske varnosti. Nesreča v jedrski elektrarni Fukušima-Daiči leta 2011 je potrdila potrebo po nadaljevanju prizadevanj za doseganje najvišjih standardov jedrske varnosti. Da bi lahko vzpostavila varnostne razmere, potrebne za odpravo ogroženosti življenja in zdravja prebivalstva, bi morala imeti Skupnost možnost podpreti prizadevanja za jedrsko varnost v tretjih državah.
(4)
Če Unija deluje v okviru skupnih politik in strategij skupaj z državami članicami, ima kritično maso za odzivanje na svetovne izzive in je tudi najprimernejša za koordinacijo sodelovanja s tretjimi državami.
(5)
Skupnost je s Sklepom Komisije 1999/819/Euratom (3) pristopila h Konvenciji o jedrski varnosti iz leta 1994. Skupnost je z Odločbo Komisije 2005/510/Euratom (4) pristopila tudi k Skupni konvenciji o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki.
(6)
Da bi se ohranila in spodbudila stalno izboljševanje ter nadzor jedrske varnosti, je Svet sprejel Direktivo 2009/71/Euratom (5) in Direktivo 2011/70/Euratom (6). Navedeni direktivi in visoki standardi jedrske varnosti ter ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, ki se izvajajo v Skupnosti, so zgledi, s katerimi bi se lahko spodbudilo tretje države k sprejetju podobnih visokih standardov.
(7)
Spodbujanje regulativnega in drugačnega sodelovanja z državami v gospodarskem vzponu ter uveljavljanje pristopov, predpisov, standardov in praks Unije so cilji zunanje politike strategije Evropa 2020.
(8)
Države članice Skupnosti so podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in dodatnega protokola.
(9)
Skupnost v skladu s poglavjem 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnem besedilu: Pogodba Euratom) že zdaj tesno sodeluje z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (MAAE), tako v zvezi z jedrskimi nadzornimi ukrepi (pri doseganju ciljev poglavja 7 naslova dva Pogodbe Euratom) kot v zvezi z jedrsko varnostjo.
(10)
Cilje, podobne ciljem te uredbe, že uresničuje več mednarodnih organizacij in programov, kot so MAAE, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj/Agencija za jedrsko energijo (OECD/NEA), Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) in Okoljsko partnerstvo v okviru Severne dimenzije (NDEP).
(11)
Zlasti pomembno je, da Skupnost še naprej podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje jedrskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi na lastnih nadzornih dejavnostih v okviru Unije.
(12)
Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe pred pripravo in sprejetjem strateškega dokumenta in večletnih okvirnih programov posvetovati s skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG). Akcijski programi bi morali temeljiti na posvetovanjih, po potrebi z nacionalnimi regulativnimi organi držav članic, in dialogu s partnerskimi državami.
(13)
Ukrepe v podporo ciljem te uredbe bi morali podpirati tudi z iskanjem nadaljnjih sinergij z neposrednimi in posrednimi ukrepi okvirnih programov Euratoma na področju jedrskih raziskav in usposabljanja.
(14)
Razume se, da bosta odgovornost za varnost objekta nosila njegov upravljavec in država, ki ima jurisdikcijo nad objektom.
(15)
Medtem ko so za financiranje zunanje pomoči Unije potrebna vse obsežnejša sredstva, pa so zaradi gospodarskega in proračunskega položaja Unije sredstva, namenjena tovrstni pomoči, omejena. Zato bi morala Komisija poskrbeti za najsmotrnejšo porabo razpoložljivih sredstev, predvsem z uporabo finančnih instrumentov z učinkom finančnega vzvoda. Takšen učinek finančnega vzvoda se še poveča z omogočanjem uporabe in ponovne uporabe sredstev, ki jih vložijo in ustvarijo ti finančni instrumenti.
(16)
Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.
(17)
Izvedbena pooblastila, povezana z načrtovanjem programov in financiranjem ukrepov, podprtih s to uredbo, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 (7), ki se uporablja za namene te uredbe, čeprav člen 106a Pogodbe Euratom v njej ni naveden. Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti njihove naravnanosti v okviru politik ali njihovih finančnih posledic, je treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, določen v navedeni uredbi, razen za tehnične izvedbene ukrepe majhnega finančnega obsega. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, kadar se to zahteva v ustrezno utemeljenih nujnih primerih, povezanih z jedrsko ali radiološko nesrečo,vključno z naključno izpostavljenostjo, in potrebo po hitrem odzivu Skupnosti za odpravo posledic te nesreče.
(18)
Za izvajanje te uredbe bi se morali ustrezno uporabljati pravila in postopki, določeni v Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8).
(19)
Unija in Evropska skupnosti za atomsko energijo imata še vedno enotni institucionalni okvir. Zato je treba nujno zagotoviti, da je njuno zunanje delovanje skladno. Evropska služba za zunanje delovanje po potrebi sodeluje pri načrtovanju tega instrumenta v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (9).
(20)
Unija bi si morala prizadevati za čim učinkovitejšo rabo razpoložljivih virov, da bi zagotovila kar največji učinek svojega zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje instrumentov za zunanje delovanje ter ustvariti sinergije med tem instrumentom, drugimi instrumenti za zunanje delovanje in drugimi politikami Unije. Prav tako bi se morali vzajemno krepiti tudi programi, zasnovani na podlagi teh instrumentov.
(21)
Ta uredba nadomešča Uredbo (Euratom) št. 300/2007, ki preneha veljati 31. Decembra 2013 -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Splošni cilj
Unija v skladu z določbami te uredbe in Prilogo k njej financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti, varstva pred sevanjem ter uporabe učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.
Člen 2
Posebni cilji
Cilji sodelovanja v okviru te uredbe so naslednji:
1.
spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti, uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter stalne izboljšave na področju jedrske varnosti;
2.
odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki (in sicer prevoz, predhodna obdelava, obdelava, predelava, skladiščenje in odlaganje), in razgradnja ter sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov;
3.
oblikovanje okvirov in metodologij za uporabo učinkovitih in uspešnih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.
Člen 3
Posebni ukrepi
1. Cilje iz točke 1 člena 2 se uresničuje zlasti z naslednjimi ukrepi:
(a)
podporo regulativnim organom in organizacijam za tehnično pomoč;
(b)
utrditvijo regulativnega okvira, zlasti glede pregleda in ocenjevanja, izdaje dovoljenj in nadzora jedrskih elektrarn in drugih jedrskih objektov;
(c)
spodbujanjem učinkovitih regulativnih okvirov, postopkov in sistemov, da se zagotovita ustrezna zaščita pred ionizirajočim sevanjem iz radioaktivnih snovi, zlasti iz visoko aktivnih radioaktivnih virov, in njihovo varno odlaganje;
(d)
vzpostavitvijo učinkovite ureditve za preprečevanje nesreč z radiološkimi posledicami, vključno z naključno izpostavljenostjo, in blažitev teh posledic, če nastopijo (na primer spremljanje okolja v primeru radioaktivnega izpusta, snovanje in izvajanje dejavnosti blažitve posledic ter njihovega odpravljanja in sodelovanje z nacionalnimi in mednarodnimi organizacijami v primeru naključne izpostavljenosti), ter za načrtovanje, pripravljenost in odzivanje v primeru izrednih razmer, za uvajanje ukrepov civilne zaščite in ukrepov za rehabilitacijo;
(e)
podporo za zagotavljanje varnosti jedrskih objektov in območij v zvezi s praktičnimi zaščitnimi ukrepi za zmanjšanje nevarnosti sevanja, ki ogroža zdravje delavcev in širše javnosti.
2. Cilje iz točke 2 člena 2 se uresničuje zlasti z naslednjimi ukrepi:
(a)
podporo regulativnim organom in organizacijam za tehnično podporo ter utrditvi regulativnega okvira, zlasti v zvezi z odgovornim in varnim ravnanjem z izrabljenim jedrskim gorivom ter radioaktivnimi odpadki;
(b)
oblikovanjem in izvajanjem posebnih strategij in okvirov za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom ter radioaktivnimi odpadki;
(c)
oblikovanjem in izvajanjem strategij in okvirov za razgradnjo obstoječih objektov, sanacijo nekdanjih jedrskih območij in zapuščenih rudnikov urana ter za dvigovanje radioaktivnih predmetov in snovi, potopljenih v morju, ter ravnanje z njimi.
3. Cilj iz točke 3 člena 2 je omejen na tehnične vidike, s čimer se zagotovi, da se rude, izvorne snovi in posebne cepljive snovi uporabljajo le za načrtovane namene, ki jih navedejo uporabniki. Uresničuje se zlasti z naslednjimi ukrepi:
(a)
vzpostavitvijo potrebnega regulativnega okvira, metodologij, tehnologije in pristopov za izvajanje jedrskih nadzornih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadzorom cepljivih snovi, tako na ravni države kot na ravni upravljavcev;
(b)
podpiranjem infrastrukture in usposabljanja osebja.
4. Ukrepi iz odstavkov 1 in 2 lahko vključujejo ukrepe za spodbujanje mednarodnega sodelovanja, vključno z izvajanjem in spremljanjem mednarodnih konvencij in pogodb. Pomemben sestavni del teh ukrepov je tudi prenos znanja, kot je izmenjava informacij, izgradnja zmogljivosti in usposabljanje na področju jedrske varnosti in jedrskih raziskav, da se utrdi zanesljivost dobljenih rezultatov. Ukrepi se izvajajo v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic Unij in/ali organi tretjih držav, jedrskimi regulatorji in njihovimi organizacijami za tehnično podporo ter/ali zadevnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z MAAE. V posebnih in ustrezno utemeljenih primerih se bodo ukrepi v zvezi z točkama (b) in (c) odstavka 1 izvajali tudi prek sodelovanja z upravljavci jedrskih objektov in/ali pristojnimi organizacijami iz držav članic ter upravljavci jedrskih objektov iz tretjih držav, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2009/71/Euratom, in jedrskih območij.
Člen 4
Izpolnjevanje, skladnost in dopolnjevanje
1. Napredek pri doseganju posameznih specifičnih ciljev iz člena 2 se ocenjuje na podlagi kazalnikov uspešnosti:
(a)
število in pomembnost vprašanj, opredeljenih med izvajanjem sodelovanja;
(b)
napredek pri pripravi strategij za izrabljeno gorivo, jedrske odpadke in razgradnjo, zadevni zakonodajni in regulativni okvir ter izvajanje projektov.
(c)
število in pomen vprašanj, opredeljenih v zadevnih poročilih o jedrskih nadzornih ukrepih.
Pred izvajanjem projektov in ob upoštevanju posebnosti vsakega ukrepa se določijo posebni kazalniki za spremljanje, ocenjevanje in pregled uspešnosti, kot je navedeno v členu 7(2).
2. Komisija zagotovi, da so sprejeti ukrepi skladni s splošnim strateškim okvirom politike Unije za zadevno partnersko državo, zlasti pa s cilji politik te partnerske države in programov za razvojno in gospodarsko sodelovanje.
3. Finančno, gospodarsko in tehnično sodelovanje v okviru te uredbe dopolnjuje sodelovanje Unije v okviru drugih instrumentov.
NASLOV II
NAČRTOVANJE PROGRAMOV IN OKVIRNA DODELITEV SREDSTEV
Člen 5
Strateški dokument
1. Sodelovanje Skupnosti v okviru te uredbe se izvaja na podlagi splošnega večletnega strateškega dokumenta za instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti.
2. Strateški dokument je splošna podlaga za sodelovanje in se vzpostavi za obdobje do največ sedem let. Določa strategijo Skupnosti za sodelovanje v okviru te uredbe, pri čemer se upoštevajo potrebe zadevnih držav, prednostne naloge Skupnosti, mednarodne razmere in dejavnosti zadevnih tretjih držav. Opisuje tudi dodano vrednost sodelovanja ter način, kako preprečiti podvajanje z drugimi programi in pobudami, zlasti s programi in pobudami mednarodnih organizacij, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnih donatorjev.
3. Namen strateškega dokumenta je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami ali regijami, ki je skladen s splošnim namenom in obsegom, cilji, načeli in politiko Skupnosti.
4. Pri pripravi strateškega dokumenta se upoštevajo načela učinkovitosti pomoči: prevzemanje odgovornosti na nacionalni ravni, partnerstvo, usklajevanje, harmonizacija, približevanje sistemom držav ali regij prejemnic, vzajemna odgovornost in usmerjenost k doseganju rezultatov.
5. Komisija strateški dokument potrdi v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Komisija strateški dokument pregleda in po potrebi posodobi v vmesnem obdobju ali kadar koli je potrebno, pri čemer uporabi enak postopek.
Člen 6
Večletni okvirni programi
1. Večletni okvirni programi se pripravijo na podlagi strateškega dokumenta iz člena 5. Večletni okvirni programi trajajo od 2 do 4 let.
2. V večletnih okvirnih programih se določijo prednostna področja, izbrana za financiranje, posebni cilji, pričakovani rezultati, kazalniki uspešnosti in okvirne finančne dodelitve - skupno in po prednostnih področjih - ter znatna rezerva nedodeljenih sredstev. Izrazijo se lahko v razponu vrednosti ali po potrebi kot najmanjši zneski. V večletnih okvirnih programih se določijo smernice za preprečevanje podvajanja.
3. Večletni okvirni programi temeljijo na zahtevi partnerskih držav ali regij in dialogu z njimi, kar vključuje deležnike, tako da se zagotovi prevzem ustrezne odgovornosti s strani zadevne države ali regije za proces in spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam. Zaradi dopolnjevanja in preprečevanja podvajanja se v večletnih okvirnih programih upošteva že vzpostavljeno in načrtovano mednarodno sodelovanje, zlasti z mednarodnimi organizacijami, ki se zavzemajo za podobne cilje, in glavnimi donatorji na področjih iz člena 2. V večletnih okvirnih programih se navede tudi dodana vrednost sodelovanja.
4. Komisija večletne okvirne programe sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2). Komisija v skladu s tem postopkom te okvirne programe pregleda in jih po potrebi posodobi, pri čemer upošteva vse preglede strateškega dokumenta iz člena 5.
NASLOV III
IZVAJANJE
Člen 7
Letni akcijski programi
1. Letni akcijski programi (v nadaljnjem besedilu: akcijski programi) se pripravijo na podlagi strateškega dokumenta iz člena 5 in večletnih okvirnih programov iz člena 6. Akcijski programi se pripravijo za vsako tretjo državo ali regijo; v njih so navedene podrobnosti glede izvajanja sodelovanja po tej uredbi.
Izjemoma, zlasti kadar akcijski program še ni bil sprejet, lahko Komisija na podlagi okvirnih programskih dokumentov sprejme posamezne ukrepe po enakih pravilih in postopkih, kot veljajo za akcijske programe.
V primeru nepredvidljivih in ustrezno utemeljenih potreb, okoliščin ali zavez lahko Komisija sprejme posebne ukrepe, ki niso predvideni v okvirnih programskih dokumentih.
2. V akcijskih programih se navedejo zastavljeni cilji, področja podpore, predvideni ukrepi in projekti, pričakovani rezultati, postopki upravljanja in predvideni celoten znesek financiranja. Vsebujejo kratek opis operacij, ki bodo financirane, navedbo zneskov, dodeljenih za vsako operacijo, okviren časovni razpored izvajanja ter po potrebi posebne kazalnike za spremljanje, ocenjevanje in pregled uspešnosti. Po potrebi vključujejo rezultate, pridobljene iz predhodnega sodelovanja.
3. Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2) sprejme akcijske programe, posamezne ukrepe in posebne ukrepe. Komisija lahko akcijske programe in ukrepe pregleda in razširi v skladu z navedenim postopkom.
4. Z odstopanjem od odstavka 3 postopek pregleda iz člena 11(2) ni potreben za:
(i)
posamezne ukrepe, za katere finančna pomoč Unije ne presega 5 milijonov EUR;
(ii)
posebne ukrepe, za katere finančna pomoč Unije ne presega 5 milijonov EUR;
(iii)
tehnične spremembe akcijskih programov, posameznih ukrepov in posebnih ukrepov.
V tem odstavku „tehnične spremembe“ pomeni prilagoditve, kot so:
-
podaljšanje roka za izvajanje,
-
prerazporeditev sredstev med ukrepi iz letnih akcijskih programov, posameznimi in posebnimi ukrepi ter projekti za največ 20 % prvotnega proračuna, vendar ne za več kot 5 milijonov EUR, ali
-
povečanje ali zmanjšanje proračuna letnih akcijskih programov, posameznih ali posebnih ukrepov za največ 20 % prvotnega proračuna, vendar ne za več kot 5 milijonov EUR,
če te spremembe ne vplivajo bistveno na cilje prvotnih ukrepov in akcijskih programov.
O ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom, se v enem mesecu po njihovem sprejetju obvestijo Evropski parlament, Svet in odbor iz člena 11(1).
5. Komisija v izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, povezanih s potrebo po hitrem odzivu Skupnosti za blaženje posledic jedrske ali radiološke nesreče, v skladu s postopkom iz člena 11(3) sprejme ali spremeni akcijske programe ali ukrepe z izvedbenimi akti, ki se začnejo takoj uporabljati.
6. Komisija lahko tudi sprejme odločitev o pridružitvi kateri koli pobudi mednarodnih organizacij in najpomembnejših donatorjev, ki se zavzemajo za podobne cilje, če taka pobuda izpolnjuje splošni cilj iz člena 1. Ustrezni sklep o financiranju se sprejme v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
Člen 8
Skladnost in dopolnjevanje
Pri vsakršnem načrtovanju ali pregledu programov, ki se izvede po objavi vmesnega poročila iz člena 17 Uredbe EU št. 236/2014, se upoštevajo rezultati, ugotovitve in zaključki iz navedenega poročila.
Člen 9
Izvajanje
Ta uredba se izvaja v skladu s členi 1(3), 1(4), 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 in 17 Uredbe EU št. 236/2014, razen če v tej uredbi ni drugače navedeno.
Člen 10
Poročilo
Komisija preuči napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju sodelovanja iz te uredbe. Poročilo vsebuje informacije o financiranih ukrepih, rezultatih spremljanja in ocenjevanja ter izvrševanju proračunskih obveznosti in plačil za vsako posamezno državo, regijo in vrsto sodelovanja, ki veljajo za preteklo leto.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 11
Odbor
1. Komisiji pomaga odbor za sodelovanje na področju jedrske varnosti. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.
Člen 12
Evropska služba za zunanje delovanje
Ta uredba se uporablja v skladu s členom 9 Sklepa 2010/427/EU.
Člen 13
Finančna sredstva
1. Finančna sredstva za izvajanje te uredbe v obdobju 2014-2020 znašajo 225 321 000 EUR.
2. Evropski parlament in Svet odobrita letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.
Člen 14
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Bruslju, 13. december 2013