ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 604/2014
z dne 4. marca 2014
o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1), zlasti člena 94(2) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Direktivo 2013/36/EU, zlasti členom 74 Direktive, morajo imeti institucije stabilno ureditev upravljanja in učinkovite procese za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene. Te ureditve in procesi morajo biti celoviti in sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, ki izhajajo iz poslovnega modela in dejavnosti institucij. Med drugim morajo upoštevati posebna tveganja, ki so opredeljena v členih 79 do 87 navedene direktive. Pristojni organi ureditve in procese ocenijo v postopku nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v skladu s členom 97 navedene direktive. Institucije obravnavajo ugotovljena tveganja v okviru procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala v skladu s členom 73 navedene direktive.
(2)
Okvir za bonitetni nadzor, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2013/36/EU, zahteva, da morajo vse institucije opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Merila, ki se uporabljajo za oceno pomembnosti vpliva poklicne dejavnosti zaposlenih na profil tveganosti, bi morala upoštevati potencialni vpliv zaposlenih na profil tveganosti institucije na podlagi njihove pristojnosti in odgovornosti ter kazalnikov tveganja in uspešnosti institucije. Pri oceni bi bilo treba upoštevati notranjo organiziranost ter naravo, obseg in zapletenost dejavnosti institucije. Merila bi morala v celoti upoštevati vsa tveganja, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena institucija ali skupina. To bi moralo institucijam tudi omogočiti, da v politiki prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev skrbnega ravnanja zaposlenih, in zagotoviti, da opredelitev tistih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, odraža stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj institucije.
(3)
EBA je leta 2012 objavila rezultate raziskave o nacionalnem izvajanju in praktični uporabi smernic, ki jih je izdal Odbor evropskih bančnih nadzornikov o politikah in praksah glede prejemkov (smernice CEBS) in so vsebovale splošna merila za ocenjevanje pomembnosti vpliva zaposlenih na profil tveganosti institucij. Raziskava je pokazala, da izvajanje določb glede prejemkov iz Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) s strani institucij in pristojnih organov ni doseglo zadostne stopnje usklajenosti. Prakse glede prejemkov še vedno niso dovolj usklajene in zlasti merila, ki se uporabljajo za opredelitev zaposlenih, niso vedno dovolj upoštevala učinka poklicnih dejavnosti zaposlenih na profil tveganosti institucije. Pristopi različnih institucij in držav članic za opredelitev teh zaposlenih so se še naprej precej razlikovali. Ti regulativni tehnični standardi bi torej morali temeljiti na izkušnjah, pridobljenih z uporabo Direktive 2006/48/ES in smernic CEBS, ter imeti za cilj višjo raven usklajenosti. EBA bo v skladu s členom 75(2) Direktive 2013/36/EU izdala nove smernice o preudarnih politikah prejemkov, ki bodo skladne z načeli iz navedene direktive.
(4)
Določiti bi bilo treba niz jasnih kvalitativnih in ustreznih kvantitativnih meril, da bi se opredelile ključne kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, ter tako zagotovil usklajen pristop po vsej Uniji in zajel skupen sklop najbolj relevantnih tveganj. V skladu s členom 94(2) Direktive 2013/36/EU morajo biti vse kategorije zaposlenih, opredeljenih s temi merili, kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Institucije bi morale upoštevati tudi rezultate lastnih ocen tveganja v okviru notranjih postopkov. Pristojni organi bi morali v celoti opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
(5)
Člani upravljalnega organa imajo končno odgovornost za institucijo, njeno strategijo in dejavnosti ter imajo lahko zato vedno pomemben vpliv na profil tveganosti institucije. To velja tako za člane upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja, ki sprejemajo odločitve, kot tudi za člane nadzorne funkcije, ki nadzirajo postopek odločanja in presojajo sprejete odločitve.
(6)
Višje vodstvo in višji zaposleni, odgovorni za pomembne poslovne enote, za upravljanje določenih kategorij tveganja, kot so likvidnost, operativno ali obrestno tveganje, in za kontrolne funkcije znotraj institucije, so odgovorni tudi za tekoče upravljanje poslovanja ter s tem povezana tveganja ali kontrolne funkcije. To vključuje odgovornost za sprejemanje strateških ali drugih temeljnih odločitev o poslovnih dejavnostih ali uporabljenem okviru nadzora. Tveganja, ki jih prevzemajo podjetja, in način njihovega upravljanja so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti institucije.
(7)
Poleg funkcij, ki so odgovorne za ustvarjanje dodatnih poslov, izpostavljajo institucijo pomembnemu operativnemu in drugim tveganjem tudi funkcije, odgovorne za zagotavljanje notranje podpore, ki so bistvenega pomena za delovanje podjetij in so pristojne za sprejemanje odločitev na teh področjih. Zato poklicne dejavnosti zaposlenih s takšnimi funkcijami tudi pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
(8)
Kreditno tveganje in tržno tveganje se običajno prevzemata za ustvarjanje poslov, zato se lahko vpliv dejavnosti, ki ustvarjajo ta tveganja, na profil tveganja oceni z uporabo meril, ki temeljijo na omejitvah pooblastil, izračunanih vsaj enkrat letno na podlagi podatkov o kapitalu in pristopov, ki se uporabljajo za regulativne namene. Pri tem se za kreditna tveganja uporabi prag de minimis, da se zagotovi sorazmerna uporaba meril znotraj malih institucij.
(9)
Merila za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, bi morala upoštevati dejstvi, da se v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za nekatere institucije lahko opustijo zahteve glede trgovalne knjige in da so omejitve za posamezne institucije določene na različne načine z uporabo različnih pristopov za izračun kapitalskih zahtev.
(10)
Glede na to, da na rezultate odločitev pogosto vplivajo zaposleni, ki dajo pobudo za odločitev, medtem ko uradna pristojnost za sprejemanje odločitev ostaja pri višjem vodstvu ali odborih, bi merila morala upoštevati bistvene elemente v takšnih postopkih odločanja.
(11)
Zaposleni na vodstvenih položajih so odgovorni za poslovne dejavnosti na področju, ki ga upravljajo. Zato bi ustrezna merila morala zagotoviti, da za zaposlene velja, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucij. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamezno nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv.
(12)
Poleg kvalitativnih meril bi bilo treba določiti ustrezna kvantitativna merila za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Celotni dodeljeni prejemki so odvisni predvsem od prispevka zaposlenih k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev institucije in tako od odgovornosti, nalog, sposobnosti in znanj zaposlenih ter uspešnosti zaposlenih in institucije. Če so zaposlenemu dodeljeni celotni prejemki, ki presegajo ustrezni prag, je razumno predvidevati, da je to povezano s prispevkom zaposlenega k poslovnim ciljem institucije in z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti institucije. Zato je primerno, da ta kvantitativna merila temeljijo na celotnih prejemkih, ki jih prejme zaposleni, in sicer tako v absolutnem smislu kot v primerjavi z drugimi zaposlenimi znotraj iste institucije. Pri uporabi teh kvantitativnih meril bi bilo treba, kadar je to primerno, upoštevati dejstvo, da se raven plačil po jurisdikcijah razlikuje. Treba bi bilo določiti jasne in ustrezne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, ter pri tem upoštevati podatke, ki jih zberejo EBA in pristojni organi. Ta kvantitativna merila so podlaga za utemeljeno predpostavko, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Vendar se take predpostavke, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, ne bi smele uporabljati, če institucije na podlagi dodatnih objektivnih pogojev ugotovijo, da zaposleni dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je institucija izpostavljena ali bi jim lahko bila izpostavljena. Izvzetje zaposlenih z najvišjimi zaslužki, opredeljenimi v skladu s temi merili, bi moral odobriti pristojni organ, da bi se zagotovila učinkovita in dosledna uporaba teh meril. Za zaposlene, katerim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi dohodki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izvzetij obvestiti EBA, da se zagotovi usklajena uporaba teh meril, še zlasti v takšnih izjemnih okoliščinah. Postopek opredelitve, vključno z uporabo izvzetij, pa mora biti kljub temu vedno predmet nadzorniškega pregledovanja v skladu s členom 92(2) Direktive 2013/36/EU.
(13)
Dejstvo, da zaposleni spadajo v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganj, je lahko tudi pokazatelj, da poklicne dejavnosti zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Pri določitvi plačilnega razreda se ne bi smeli upoštevati prejemki, plačani zaposlenim v kontrolnih funkcijah, podpornih funkcijah in članom upravljalnega organa v nadzorni funkciji. Pri uporabi tega merila bi bilo treba upoštevati dejstvo, da se raven plačil po jurisdikcijah razlikuje. Institucijam bi moralo biti omogočeno dokazati, da zaposleni, ki spadajo v ta plačilni razred, vendar ne izpolnjujejo katerega koli kvalitativnega ali drugega kvantitativnega merila, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena institucija. Za izvzetje zaposlenih z visokimi celotnimi prejemki iz tega merila bi moral veljati postopek priglasitve, da bi se omogočilo pravočasno nadzorniško pregledovanje za zagotovitev dosledne uporabe tega merila.
(14)
Pristojni organi bi morali zagotoviti, da institucije vzdržujejo evidenco opravljenih ocen in zaposlenih, za katerih poklicne dejavnosti je opredeljeno, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, tako da lahko pristojni organ in revizorji pregledajo oceno. Dokumentacija bi morala vključevati tudi zaposlene, opredeljene na podlagi meril, ki temeljijo na njihovih prejemkih, vendar za katere so poklicne dejavnosti ocenjene kot dejavnosti, ki nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij.
(15)
Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji.
(16)
EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
Ta uredba določa regulativne tehnične standarde v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, kakor je navedeno v členu 92(2) Direktive 2013/36/EU, na ravni skupine, nadrejene osebe in podrejene družbe, vključno z institucijami, ustanovljenimi v offshore finančnih središčih.
Člen 2
Uporaba meril
Brez poseganja v obveznosti pristojnega organa za zagotavljanje, da institucije upoštevajo načela, določena v členih 92, 93 in 94 Direktive 2013/36/EU, se za vse kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije v skladu s členom 92(2) navedene direktive, zaposleni, ki izpolnjujejo katerega koli od kvalitativnih meril iz člena 3 te uredbe ali katerega koli od kvantitativnih meril iz člena 4 te uredbe, obravnavajo, kot da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
Člen 3
Kvalitativna merila
Za zaposlene velja, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvalitativnih meril:
1.
zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja;
2.
zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji;
3.
zaposleni je član višjega vodstva;
4.
zaposleni upravljalnemu organu odgovarja za dejavnosti neodvisne funkcije upravljanja tveganj, funkcije zagotavljanja skladnosti ali funkcije notranje revizije;
5.
zaposleni je v celoti odgovoren za upravljanje tveganj v okviru poslovne enote, kakor je opredeljena v členu 142(1)(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in kateri je bil razdeljen notranji kapital v skladu s členom 73 Direktive 2013/36/EU, ki predstavlja najmanj 2 % notranjega kapitala institucije (v nadaljnjem besedilu: pomembna poslovna enota);
6.
zaposleni vodi pomembno poslovno enoto;
7.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti v eni izmed funkcij iz točke 4 ali v pomembni poslovni enoti in poroča neposredno zaposlenemu, opredeljenemu v skladu s točko 4 ali 5;
8.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti v pomembni poslovni enoti in poroča neposredno zaposlenemu, ki vodi navedeno enoto;
9.
zaposleni vodi funkcijo, pristojno za pravne zadeve, finance, vključno z obdavčitvijo in pripravo proračuna, človeške vire, plačno politiko, informacijsko tehnologijo ali ekonomsko analizo;
10.
zaposleni je odgovoren za ali je član odbora, odgovornega za upravljanje kategorije tveganja iz členov 79 do 87 Direktive 2013/36/EU, ki ni kreditno tveganje in tržno tveganje;
11.
glede izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja v nominalnem znesku na transakcijo, ki predstavlja 0,5 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije in je vsaj 5 milijonov EUR, je zaposleni:
(a)
odgovoren za kreditne predloge ali strukturiranje kreditnih proizvodov, ki lahko povzročijo take izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, ali
(b)
ima pooblastilo za sprejemanje ali odobritev odločitev o takšnih izpostavljenostih iz naslova kreditnega tveganja ali veto na njih ali
(c)
je član odbora, ki je pristojen za sprejemanje odločitev iz točke (a) ali (b);
12.
v zvezi z institucijo, za katero se ne uporablja odstopanja za majhen obseg postavk trgovalne knjige iz člena 94 Uredbe (EU) št. 575/2013, ima zaposleni:
(a)
pooblastilo za sprejemanje, odobritev ali veto na odločitve o transakcijah iz trgovalne knjige, ki skupno dosegajo enega od naslednjih pragov:
(i)
kjer je uporabljen standardiziran pristop, kapitalsko zahtevo za tržna tveganja, ki predstavlja 0,5 % ali več navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, ali
(ii)
če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja) ali
(b)
je član odbora, ki ima pooblastilo za sprejemanje odločitev iz točke (a);
13.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti za skupino zaposlenih, ki imajo posamezna pooblastila za sklepanje poslov v imenu institucije in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
vsota teh pristojnosti je enaka pragu, določenem v točki 11(a), točki 11(b) ali točki 12(a)(i), ali ga presega;
(b)
če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, te pristojnosti znašajo 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja). Če institucija ne izračuna tvegane vrednosti na ravni tega zaposlenega, se seštejejo omejitve tvegane vrednosti zaposlenih, ki jih vodi ta zaposleni;
14.
glede odločitev o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov, ima zaposleni:
(a)
pooblastilo za sprejemanje takšnih odločitev ali
(b)
je član odbora, ki ima pooblastilo za sprejemanje takšnih odločitev;
15.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti za zaposlenega, ki izpolnjuje enega od meril iz točk 1 do 14.
Člen 4
Kvantitativna merila
1. Ob upoštevanju odstavkov 2 do 5 velja, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvantitativnih meril:
(a)
celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu so v preteklem poslovnem letu znašali 500 000 EUR ali več;
(b)
zaposleni je med 0.3 % zaposlenih, zaokroženo navzgor na naslednje celo število, ki so jim bili dodeljeni najvišji celotni prejemki v predhodnem poslovnem letu;
(c)
celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu v preteklem poslovnem letu so enaki ali večji od najnižjih celotnih prejemkov, dodeljenih v navedenem poslovnem letu članu višjega vodstva, ali izpolnjujejo katero koli merilo iz točk 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 ali 14 člena 3.
2. Merilo iz odstavka 1 ne velja za izpolnjeno, če institucija ugotovi, da poklicne dejavnosti zaposlenega nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij, saj zaposleni ali kategorija zaposlenih, kateri pripada zaposleni:
(a)
izvaja samo poklicne dejavnosti in ima pristojnosti v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota, ali
(b)
z izvedenimi poklicnimi dejavnostmi nima pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote.
3. Pogoj iz točke (b) odstavka 2 se ocenjuje na podlagi objektivnih meril, ki upoštevajo vsa zadevna tveganja in kazalnike uspešnosti, ki jih uporabljajo institucije za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj v skladu s členom 74 Direktive 2013/36/EU in na podlagi nalog in pristojnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ter njihovega vpliva na profil tveganosti institucije v primerjavi z vplivom zaposlenih, opredeljenih z merili, določenimi v členu 3 te uredbe.
4. Institucija uradno obvesti pristojni organ, odgovoren za bonitetni nadzor uporabe odstavka 2 v zvezi z merilom iz točke (a) odstavka 1. V obvestilu je navedena podlaga, na kateri je institucija določila, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji pripada zaposleni, izpolnjuje enega od pogojev iz odstavka 2 in, če je primerno, vključuje oceno, ki jo je izvedla institucija v skladu z odstavkom 3.
5. Uporabo odstavka 2 s strani institucije glede zaposlenega, katerega celotni prejemki v preteklem poslovnem letu so znašali 750 000 EUR ali več, ali glede merila iz točke (b) odstavka 1 mora predhodno odobriti pristojni organ, odgovoren za bonitetni nadzor navedene institucije.
Pristojni organ da svojo predhodno odobritev le, če lahko institucija dokaže, da je izpolnjen eden izmed pogojev iz odstavka 2 ob upoštevanju merila za ocenjevanje iz odstavka 3 v zvezi s pogojem iz točke (b) odstavka 2.
Če so v predhodnem poslovnem letu celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu znašali 1 000 000 EUR ali več, pristojni organ da svojo predhodno odobritev le v izjemnih okoliščinah. Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega člena, pristojni organ pred odobritvijo v zvezi s takim zaposlenim obvesti Evropski bančni organ.
Člen 5
Izračun dodeljenih prejemkov
1. Za namene te uredbe se prejemki, ki so bili dodeljeni, vendar še niso bili izplačani, vrednotijo po stanju na datum dodelitve brez upoštevanja uporabe diskontne stopnje iz člena 94(1)(g)(iii) Direktive 2013/36/EU ali zmanjšanja izplačil bodisi z vračilom sredstev, sistemom malusov ali kako drugače. Vsi zneski se izračunajo v bruto vrednosti in v ekvivalentu polnega delovnega časa.
2. Za namene uporabe točk (b) in (c) člena 4(1) se dodeljeni prejemki lahko obravnavajo posebej za vsako državo članico in tretjo državo, v kateri ima institucija podružnico, in zaposleni se razporedijo na državo, kjer opravijo večji del svojih dejavnosti.
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. marca 2014