РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/454 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно държавна помощ SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), приведена в действие от Гърция за Alpha Bank Group, свързана със:
-
рекапитализация и преструктуриране на Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Западна Македония чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на остров Евбея чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Додеканезите чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 4662)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ALPHA BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (1). През месец май 2009 г. Alpha Bank Group („Банката“) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Банката. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32786 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (2). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 900 млн. EUR („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През месец май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към Банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34823 (2012/NN)), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Alpha Bank“) (3).
(8)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole S.A („Crédit Agricole“). На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха споразумение за покупка на акции.
(9)
Преди тази дата гръцките органи информираха службите на Комисията относно напредъка на процеса и условията на потенциалното придобиване на Emporiki Bank.
(10)
На 23 ноември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до гръцките органи, включително предварителната си оценка на придобиването.
(11)
През месец декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 042 млн. EUR („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 1 629 млн. EUR (4). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г. (5)
(12)
През месец май 2013 г. Банката обяви успешното приключване на издаването на права от 457,1 млн. EUR и разпределянето на всички предложени акции с допълнителна частна емисия на ценни книжа в размер на 92,9 млн. EUR. На 3 юни 2013 г. HFSF преобразува първата и втората междинна рекапитализация в собствен капитал и инжектира допълнително 1 079 млн. EUR капитал в Банката („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(13)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(14)
На 12 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че възнамеряват да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (6).
(15)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен по електронната поща с представители на гръцките органи и на Банката.
(16)
Гърция по изключение се съгласява това решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, ПРЕДОСТАВЕНА НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(17)
На 3 декември 2013 г. Гърция информира Комисията относно предвиденото преструктуриране на три кооперативни банки („трите кооперативни банки“), а именно Кооперативна банка на Додеканезите („Банката на Додеканезите“), Кооперативна банка на остров Евбея („Банката на Евбея“) и Кооперативна банка на Западна Македония („Банката на Западна Македония“).
(18)
На 4 декември 2013 г. службите на Комисията поискаха от Гърция да предостави информация по отношение на предвиденото преструктуриране на трите кооперативни банки.
(19)
На 5 декември 2013 г. Гърция представи на службите на Комисията исканата информация.
(20)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция пристъпи към преструктурирането на трите кооперативни банки и прехвърлянето на избрани задължения на трите кооперативни банки към Банката.
(21)
На 17 декември 2013 г. Гърция изпрати уведомление за държавна помощ, предоставена в рамките на преструктурирането на трите кооперативни банки.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(22)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (7). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Реален темп на нарастване на БВП, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Освен това през месец февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („GGB“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (8). На 9 март 2012 г. гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации (9). Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност Номинална стойност на GGB (1)
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити (2)
Обща номинална стойност (3)=(1)+(2)
Загуба по GGB вследствие на PSI (4)
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI (5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (6)=(4)+(5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /основен капитал от първи ред (10) (дек((. 2011 г.) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /общи активи (дек. 2011 г.) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14
(24)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. EUR (11). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (12). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.) (1)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (дек. 2011 г.) (2)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.) (3)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск (4)
Резерви за загуби от кредити (дек. 2011 г.) (5)
Вътрешно генериране на капитал (6)
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.) (7)
Капиталови нужди (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT банка)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8
(25)
Според МИФП „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (13). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (14). Те са получили от HFSF първа междинна рекапитализация през месец май 2012 г.
(26)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и месец юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (15), все по-голяма част от което под формата на гарантирана от държавата („СПОЛ“), предоставена от Банката на Гърция.
(27)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (16). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирали допълнителни загуби по своите счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана за новите GGB по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (17).
(28)
През месец декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора междинна рекапитализация от HFSF.
(29)
През пролетта на 2013 г. междинната рекапитализация на четирите банки беше превърната в постоянна рекапитализация с обикновени акции, като HFSF притежава повече от 80 % от капитала на всяка от четирите банки. За банките, които са успели да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Piraeus Bank S.A. и National Bank of Greece S.A.), HFSF получи акции без право на глас и на частните инвеститори бяха предоставени варанти за акциите на HFSF.
(30)
През месец юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(31)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК през есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест („стрес-тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(32)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди при стрес-теста от 2013 г. са i) ПЗК (18) на банковите кредитни портфейли на консолидирана основа за гръцкия риск и външните рискове, нетно от съществуващи кредитни резерви, и ii) изчислената оперативна рентабилност на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г., въз основа на консервативни корекции на плановете за преструктуриране, представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (19) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(33)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на месец април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(34)
Между края на март 2013 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличения на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(35)
Банката предоставя универсални банкови услуги предимно в Гърция и в Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия, Албания и бившата югославска република Македония („БЮРМ“)), както и в Обединеното кралство. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 30 септември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 17 119 души, от които около една трета са наети в Югоизточна Европа и в Обединеното кралство, а останалите две трети са заети в Гърция (22).
(36)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 6 043 млн. EUR. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 4 786 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (23) В рамките на програмата за обратно изкупуване от месец декември 2012 г. Банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(37)
Основните цифри за Банката към месец декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Alpha Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Нетни приходи от лихви
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Общо приходи от дейността
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Общо разходи от дейността
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Приходи преди провизии
1 101
1 187
327
80
918
Загуби от обезценка за покриване на кредитен риск
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Загуби от обезценка на GGB и заеми, допустими за PSI
-
-4 789
-
-
-
Отрицателна репутация
3 283
Нетна печалба/загуба
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти (нето)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Депозити
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Общо активи
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Общ собствен капитал (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Източници:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Проформа 2012: План за преструктуриране на Alpha Bank, юни 2014 г., стр. 24.
2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати 2012 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Финансови резултати 2011 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (4 786 млн. EUR (25)), приходите на Банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващите се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на Банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 152 % към 31 декември 2011 г. (26), а 34 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата (27).
(39)
Според стрес-теста от 2013 г. Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на Банката в размер на 262 млн. EUR при базовия сценарий.
(40)
През месец март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1,2 млрд. EUR с цел покриване на нуждите от капитал, споменати в съображение 39, и за да изплати привилегированите акции, държани от Гърция за сумата от 940 млн. EUR (28). За разлика от увеличаването на капитала на Eurobank през април 2014 г., HFSF не се е ангажирал да влее капитал за увеличаване на капитала на Банката в случай на недостатъчно търсене в частния сектор. Увеличението на капитала на Банката беше постигнато чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване на акционерите) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Продажната цена беше определена на 0,66 EUR за акция.
(41)
След увеличението на капитала Банката обяви на 17 април 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции от Гърция за обща сума в размер на 940 млн. EUR.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank е създадена през 1882 г.
(43)
През 2000 г. Crédit Agricole Group първоначално придобива 6,7 % от Emporiki Bank. Emporiki Bank става дъщерно предприятие на Crédit agricole през 2006 г., когато Crédit agricole придобива контролен дял. Crédit Agricole увеличава участието си на 94,99 % в Emporiki Bank по това време.
(44)
Emporiki Bank функционира във всички банкови дейности (на дребно, корпоративни), както и в областта на инвестиционното банкиране, управлението на активи, управлението на портфейли и общите финансови услуги. Тя предлага своите услуги в Гърция чрез мрежа от 323 клона и в чужбина чрез клона си в Кипър, както и чрез дъщерни дружества в Албания, България, Кипър и Румъния (29). В Банката работят 4 230 служители към 31 декември 2012 г.
(45)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и други допустими ценни книжа с номинална стойност от 766 млн. EUR. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 590 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Emporiki Bank бяха оценени на 2 475 млн. EUR и бяха изчислени въз основа на стрес-тест от 2012 г., извършен от Банката на Гърция за периода от 31 декември 2011 г. до 31 декември 2014 г., която разчита на прогнозата за кредитните загуби, направена от Blackrock.
(46)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole.
(47)
На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха „споразумение за продажба на акции от 16 октомври 2012 г. между Crédit Agricole S.A. и Alpha Bank S.A. за покупко-продажба на Emporiki Bank of Greece S.A.“ След приключването на финансовата проверка Crédit Agricole инжектира капитал на обща стойност 2 893 млн. EUR, като записа в пълен размер 150 млн. EUR конвертируеми облигации, издадени от банка (30). Банката след това трябваше да придобие изцяло рекапитализираната Emporiki Bank за едно евро. Съгласно споразумение за продажба на акции Банката не е придобила чуждестранните дъщерни дружества на Emporiki Bank, които са останали в рамките на Crédit Agricole, с изключение на кипърския клон на Emporiki Bank, който възлиза на 0,5 млрд. EUR активи и който бе част от периметъра, придобит от Банката.
(48)
На 31 декември 2012 г. след рекапитализацията от Crédit Agricole коефициентът на капиталовата адекватност на Emporiki Bank беше 17,6 %, докато коефициентът на нейния капитал от първи ред беше 13,5 %.
(49)
На 1 февруари 2013 г. Банката обяви приключването на прехвърлянето на целия дружествен капитал на Emporiki Bank към Банката (31).
(50)
Основните цифри за Emporiki Bank към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и януари 2013 г. са представени в таблица 6.
Таблица 6
Основни цифри на Emporiki Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и януари 2013 г.
(В млрд. EUR)
31 декември 2010 г.
(консолидирани)
31 декември 2011 г.
(консолидирани)
декември 2012 г.
(периметър, придобит от Банката)
януари 2013 г.
(периметър, придобит от Банката)
Общо активи
26,78
21,7
19,5
18,2
Общо брутни кредити и авансови плащания към клиенти
24
23,48
19,85
19,8
Провизии
2,8
4,4
5
5
Дължими на клиенти
12,2
11,3
12,68
12,9
Финансиране от Евросистемата
0,3
1,77
1,2
1,2
Общ собствен капитал
0,9
0,9
1,73
2,3
Загуба след данъчно облагане
-0,87
-1,76
-1,5
Нетни кредити/депозити
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Източници:
Януари 2013 г.: Alpha Bank ФГ 2012 резултати, представяне на 27 март 2013 г. (достъпно в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Декември 2012 г.: Ключови показатели на Alpha Bank и Emporiki Bank, на разположение в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 г. и 2010 г.: Консолидирани финансови отчети на Emporiki Bank към 31 декември 2011 г.
2.2.2. Придобиване на избрани задължения на трите кооперативни банки
(51)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция реши да пристъпи към преструктуриране на трите кооперативни банки - Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония.
(52)
Банката на Гърция пристъпи към придобиване и поемане на задължения (32), при което всички депозити, включително междубанковите депозити, вземанията и задълженията към гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите, без заемите, ще бъдат прехвърлени на купувач. Банката на Гърция се свърза с четирите гръцки банки със системно значение, тъй като според Банката на Гърция депозитите следва да бъдат прехвърлени към изцяло рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank предоставиха обвързващи оферти на 5 декември 2013 г. Банката на Гърция счете офертата на Банката като предпочитана. Банката предложи сума, равна на 2,1 % от прехвърлените депозити като насрещна престация.
2.2.2.1. Банката на Додеканезите
(53)
Банката на Додеканезите е създадена през 1994 г.
(54)
На 22 юли 2013 г. националната банка на Гърция поиска от Банката на Додеканезите да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Додеканезите увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Додеканезите, изчислено въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г., бе оценено на 3,5 % и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(55)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Додеканезите. Лицензът на Банката на Додеканезите беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (33). Подбрани пасиви на Банката на Додеканезите бяха прехвърлени на Банката (34). Според Банката на Гърция (35) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на около 6 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 255 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране (36) от 249 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 166 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 83 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Додеканезите възлиза на 258,5 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
(56)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Додеканезите има 132 служители и 11 клона. В рамките на оздравяването Банката не е поела клонове на Банката на Додеканезите, но посочи, че ще запази физическо присъствие в области, в които няма мрежово припокриване (а именно на 4 острова без банкови алтернативи), чрез даване под наем на четирите малки клона, които се управляват от синдика. Служителите на Банката на Додеканезите бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.2. Банката на Евбея
(57)
Банката на Евбея е създадена през 1995 г.
(58)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Евбея да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Евбея увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Евбея бе изчислено на 1,8 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(59)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Евбея. Лицензът на Банката на Евбея беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (37). Подбрани пасиви на Банката на Евбея бяха прехвърлени на Банката (38). Според Банката на Гърция (39) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 98 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 96 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 64 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 32 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Евбея възлиза на 105 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
Към 30 септември 2013 г. Банката на Евбея има 59 служители и 4 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Евбея. Служителите на Банката на Евбея бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.3. Банката на Западна Македония
(60)
През 1995 г. бе създадено Кредитното кооперативно дружество за развитие на Префектура Кожани. През 2008 г. Кооперативът действаше с новото наименование „Кооперативна банка на Западна Македония“.
(61)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Западна Македония да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Западна Македония увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Западна Македония бе изчислено на -11 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 септември 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(62)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Западна Македония. Лицензът на Банката на Западна Македония беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (40). Подбрани пасиви на Банката на Западна Македония бяха прехвърлени на Банката (41). Според Банката на Гърция (42) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 84 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 82 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 55 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 27 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране.
(63)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Западна Македония има 36 служители и 3 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Западна Македония. Служителите на Банката на Западна Македония бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
(64)
Основните параметри на трите кооперативните банки са представени в таблица 7.
Таблица 7
Ключови данни за трите кооперативни банки (млн. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Справедлива стойност на прехвърлените активи
Справедлива стойност на прехвърлените пасиви
в т.ч. прехвърлени депозити
Първоначален недостиг на финансиране
Възнаграждение
(2,1 % от прехв. депозити)
Банката на Додеканезите
6
255
255
249
5
Банката на Евбея
2
98
95
96
2
Банката на Западна Македония
2
84
82
82
2
Общо
427
9
Източници:
Решения 97/1, 97/2, 97/3 от 8.2.2013 г. на Кредитния и застрахователен комитет на Банката на Гърция.
Решения 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 от 8.12.2013 г. на Комитета по мерките за оздравяване на Банката на Гърция.
2.2.3. Придобиване на Citibank Гърция
(65)
Citibank International е основана през 1812 г. Citibank е създадена през 1964 г. в Гърция преди всичко да служи на нуждите на морския и корпоративния сектор. През 1980 г. Citibank Гърция започна да се развива и в банкирането на дребно. Citibank Гърция в момента е активна в потребителския и корпоративния сектор и функционира с мрежа от 20 клона в цялата страна.
(66)
На 29 май 2014 г. HFSF получи искане от Банката за одобрение за придобиване на Citibank Гърция, включително Diners Club Гърция („Diners“) (43).
(67)
Банката изрази намерението си да придобие дейностите на Citibank Гърция, включително потребителските заеми (за нетна обща сума в размер на 442 млн. EUR и 1 115 млн. EUR необслужвани заеми, които са напълно отписани), потребителските депозити (общо 1 067 млн. EUR), управляваните активи (1 186 млн. EUR), клоновете на дребно, мрежата от банкомати (44) и служителите (45). Освен това Банката изрази намерението си да закупи 100 % от акционерния капитал на Diners под формата на обикновени акции.
(68)
Цената бе определена на 2 млн. EUR.
(69)
На 5 юни 2014 г. HFSF предостави своето одобрение по отношение на придобиването на Citibank Гърция от Банката.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
(70)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(71)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2011 г. гаранциите, предоставени на Банката, възлизат на 14,0 млрд. EUR. Към 30 септември 2011 г. Банката е получила заеми от държавни облигации в размер на 1,6 млрд. EUR (46).
(72)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 12 юни 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата за подпомагане на гръцките банки.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(73)
През месец май 2009 г. в Банката е бил влят капитал в размер на 940 млн. EUR (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от претеглените спрямо риска активи (47) (RWA) на Банката към този момент.
(74)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години.
(75)
Банката изкупи обратно привилегированите акции на 17 април 2014 г., както е описано в съображение 41.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(76)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който финансовата институция заплаща за СПОЛ, е с […] (48) базисни пункта по-висок отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(77)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция. Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция (49). Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(78)
Към 31 декември 2011 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 6,7 млрд. EUR (50), докато към 31 декември 2012 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 23,6 млрд. EUR (51).
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(79)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г.
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г.
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. - май 2013 г.
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(80)
В съображения 14-32 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank (52) е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от месец май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(81)
На 20 април 2012 г. HFSF изпрати писмо до Банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на Банката в размер на до 1,9 млрд. EUR.
(82)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF прехвърли на Банката 1,9 млрд. EUR под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). Прехвърлените на Банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че Банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на Банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(83)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че Банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (53).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(84)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(85)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(86)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 1 629 млн. EUR (мярка B3).
(87)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през месец декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (4 571 млн. EUR (54)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(88)
На 16 април 2013 г. Общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал на Банката. На 1 май 2013 г. Банката съобщи за записване на предлагането на права за 457 и стартирането на частно капиталовложение за сума до 93 млн. EUR при цена от 0,44 EUR за нова акция (55).
(89)
Банката обяви завършването на емитирането на права, както и пълното разпределяне на частното капиталовложение на 3 юни 2013 г. (56) Общото участие на частен капитал в увеличението на акционерния капитал на Банката следователно достигна 550 млн. EUR.
(90)
На същата дата Банката обяви също, че HFSF ще запише 9 138 636 364 акции при цена от 0,44 EUR на акция. В резултат на това до рекапитализация от пролетта на 2013 г. HFSF инжектира в Банката капитал в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на сумата от мерки B1, B2 и B3, след като се приспадне сумата на частно участие. Акциите, притежавани от HFSF, му дават ограничено право на глас, тъй като общото частно участие достигна 12 % от увеличението на капитала. Законът за HFSF предвижда, че частните инвеститори ще запазят контрола над Банката, ако инжектират над 10 % от капитала, необходим на Банката. Въпреки това HFSF запазва пълно право на глас за ключови корпоративни решения.
(91)
Посредством увеличението на акционерния капитал на Банката (мярка B4) първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил частично изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(92)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции (57), за който извънредно свиканото общо събрание на акционерите е взело решение на 16 април 2012 г. (58), цената на новите акции е била определена на 0,44 EUR на акция.
(93)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в Банката с дял от 83,66 % (59). HFSF издаде 1 233 503 482 варанти и предостави на частните инвеститори един варант за всяка записана акция, без никаква насрещна престация (60). Всеки варант дава право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Първото упражнение беше на 10 декември 2013 г. и варантите след това могат да бъдат упражнявани два пъти годишно до 10 декември 2017 г. Цената на упражняване е равна на продажната цена от 0,44 EUR, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна база през последните шест месеца) (61).
(94)
Законът за HFSF, изменен през 2014 г., предвижда, че само цените на упражняване на варантите могат да бъдат коригирани в случай на емитиране на права. В допълнение, всяка такава корекция ще се извършва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Не е предвидена корекция в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за държавна подкрепа за трите кооперативни банки
(95)
Както вече беше посочено в раздел 2.2.2., недостатъчното финансиране на Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония беше изчислено от Банката на Гърция съответно на 249 млн. EUR, 96 млн. EUR и 82 млн. EUR. Следователно общият размер на недостига на финансирането беше оценен на 427 млн. EUR. Той беше покрит от HFSF, който предостави на Банката съответна сума облигации на EFSF.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(96)
На 12 юни 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на Банката, в който е обяснено как Банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Emporiki Bank и депозитите на трите кооперативни банки - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(97)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че международните ѝ операции представляват повече от 20 % от общите активи през декември 2009 г. и 15 % от общите активи през юни 2013 г. (62), този дял ще намалеят до около […] в края на 2018 г. (63)
(98)
Основният приоритет на Банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(99)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на Emporiki Bank и трите кооперативни банки Банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 31 декември 2010 г. до 30 септември 2012 г. Банката намалява своето физическо присъствие в Гърция. Тя намалява своите клонове от 458 през 2010 г. на 426 през 2012 г. (64) и също съкращава броя на заетите в гръцките банкови и небанкови дейности с няколко стотин служители през същия период (65).
(100)
От декември 2012 г. до декември 2017 г. Банката планира да намали допълнително броя на клоновете в Гърция от 739 на […]. Броят на служителите в банковите и небанковите дейности в Гърция ще намалее от 11 435 на […] (66).
(101)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 345 млн. EUR на прогнозна база през 2012 г. на […] млн. EUR през 2017 г. (67) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране.
(102)
В плана за преструктуриране е описано също така как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Лихвата, платена по депозити (средната стойност на срочните, безсрочните депозити и процента на спестяванията) се очаква да спадне в Гърция. Това намаление ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично, зависимостта на Банката от гарантирана от държавата СПОЛ и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 32 % от общите ѝ активи през 2012 г. на само […] % през 2017 г. (68)
(103)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нейното нетно съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (по-ниско в сравнение със 131 % през 2012 г. (69)), а нейната капиталова адекватност ще продължи да се подобрява.
(104)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своите кредитни процеси както по отношение на инициирането на кредити (по-добро обезпечение, намалени лимити), така и по управлението на необслужваните заеми. Съотношението на необслужваните заеми ще достигне […] % през 2014 г. и след това ще започне да намалява, с очакван процент от […] % в края на периода на преструктуриране (70). Стойността на риска (обезценка) ще намалее от 2 799 млн. EUR през 2012 г. на прогнозна база (т.е. включително Emporiki Bank) на […] млн. EUR през 2018 г. (71) поради възстановяването на гръцката икономика.
(105)
Повишаването на оперативната ефективност, увеличаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. […]. Нейната възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […]% през 2018 г. (72) в Гърция.
2.4.2. Международни банкови дейности
(106)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя продаде украинското си дъщерно дружество през август 2013 г. Броят на клоновете в Югоизточна Европа беше намален от 622 през 2009 г. на 488 през 2012 г. (73)
(107)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. Банката възнамерява да ограничи размера на международните си активи до […] млрд. EUR. В съответствие с тази цел Банката ще разгледа всяка комбинация от продажби на активи или намаляване на задлъжнялостта на своя портфейл. Този предвиден размер на международните активи на Банката представлява намаление от […] % на чуждестранните активи към 31 декември 2012 г. […].
(108)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до ликвидната позиция. Вътрешногруповото финансиране на чуждестранните дъщерни дружества ще намалее от 4 172 млн. EUR на […] млн. EUR от 2013 г. до 2017 г. (74)
(109)
За да подобри рентабилността на външната си дейност, Банката планира да осъществи значителна програма за намаляване на разходите в международната мрежа, с намаляване на броя на клоновете и персонала. Например, през […], […] клонове от общо […] ще бъдат закрити, докато работната сила ще намалее с […] служители (- […]) между 2012 г. и 2018 г. (75)
(110)
В резултат възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] (76).
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(111)
Банката е успяла да набере значителна сума капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(112)
Първо, Банката набра частен капитал през 2009 г. с емисия на права в размер на 986 млн. EUR (77). Както е посочено в съображение 89, Банката успя също да набере капитал от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Делът на съществуващите акционери също беше силно намален вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF получи 83,66 % от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., което означава, че дяловото участие на акционерите стана едва 4,9 %. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(113)
Банката мобилизира 1,2 млрд. EUR капитали от пазара през март 2014 г., за да покрие своята нужда от допълнителен капитал и за погасяване на привилегированите акции, държани от Гърция. Тези нови акции бяха издадени на по-висока цена на акция от това, което е било платено от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(114)
На 20 април 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 40 %, 60 % и 60 % от съответните им номинални стойности в брой. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. На 7 май 2012 г. Банката обяви резултатите от обратното изкупуване (78). Съвкупната участие достигна 66 % с обща капиталова печалба от 333 млн. EUR. На 19 април 2013 г. Банката обяви друго упражнение за управление на пасивите за неизплатена номинална стойност в размер на 316 млн. EUR. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 35 %, 55 % и 55 % от съответните им номинални стойности в брой. Цената на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Процентът на приемане е бил 58 %, като прирастът на капитала възлиза на 103 млн. EUR.
(115)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 985 млн. EUR на 134 млн. EUR.
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(116)
На 12 юни 2014 г. Гърция е поела задължение Банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на същата дата, и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране. Тези допълнителни ангажименти, които са изброени в приложението, са обобщени в настоящия раздел.
(117)
Първо, гръцките органи са поели задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (79)
(118)
Гръцките органи са поели задължение също така Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (80)
(119)
Що се отнася до чуждестранните филиали на Банката, гръцките органи са поели задължение Банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че Банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (81)
(120)
Гръцките органи са поели задължение Банката да продаде множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (82).
(121)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката, да приведат Банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (83).
(122)
Гърция също така пое ангажимент, че Банката ще прилага висококачествена кредитна политика, за да се гарантира, че решенията относно предоставянето и преструктурирането на заеми целят максималното увеличаване на жизнеспособността и рентабилността на Банката. Гръцките органи поеха задължение Банката да спазва високи стандарти за наблюдение на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (84).
(123)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (85).
(124)
Накрая Гърция пое ангажимент, че Банката ще спазва някои поведенчески ограничения, като например забрана за изплащане на купони и за раздаване на дивиденти, забрана за придобивания и забрана за обявяване на държавната подкрепа (86).
(125)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(126)
Отделно,Гърция посочи, че ще получи одобрение от Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите от Банката или от какъвто и да било държавен субект, включително HFSF (87).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(127)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (88) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(128)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (89). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (90), тъй като Банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на Банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(129)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията не можеше да ги оцени.
(130)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавната помощ, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране на четирите най-големи гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, Националната банка на Гърция и Piraeus Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАР НА БАНКАТА
(131)
На 30 август 2012 г. Комисията получи мнения от Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
(132)
По отношение на целесъобразността на мярката Банката отбеляза, че тя е от системно значение както в Гърция, така и на банковите пазари, на които извършва дейност. Тя добави също, че бизнес моделът ѝ е жизнеспособен и че това е доказано през дългата ѝ забележителна история.
(133)
Банката също така отбеляза, че двете вълни на рекапитализация са били вторичен ефект от сериозното влошаване на икономическата среда и че допълнителните мерки за помощ да дошли в резултат на задълбочаването на финансовата криза. Тя заяви, че пропорционално е получила най-малко държавна помощ до този момент в сравнение с големите гръцките банки. Банката отбеляза, че по отношение на това дали всички възможни мерки са били незабавно предприети, за да се избегне по-нататъшната нужда от помощ за Банката в бъдеще, в плана за преструктуриране се предоставя изчерпателна информация относно мерките за споделяне на тежестта, които са вече приложени, текущи и планирани. Банката също така отбеляза, че тези мерки гарантират, че нито една от заинтересованите страни не е засегната. Те биха допринесли, заедно със съществуващата силна бизнес основа и надеждността на процеса на оценка на капитала, за да се гарантира, че Банката е подходящо капитализирана, което ще доведе до възстановяване на жизнеспособността и в крайна сметка излизане от държавната помощ.
(134)
Освен това Банката приветства яснотата по отношение на постоянната рекапитализация, която според нея следва да отразява напълно причините, поради които е поискала държавно подпомагане. Тя отбеляза още, че рекапитализацията е насочен към капиталовите загуби, произтичащи от участието ѝ в програмата за PSI, което е извънредно и непредвидимо събитие. Тя изрази становището, че не е поела прекомерен риск при придобиването на държавен дълг по гръцките и европейските стандарти. Тя заяви, че без PSI тя щеше да избегне необходимостта за рекапитализация през 2012 г. и щеше да бъде в добра позиция да изплати привилегированите акции в съответствие с договорните условия. Освен това отбеляза, че дори след отчитането на значителни капиталови загуби в резултат на участието на Банката в PSI, тя все още е имала положителна нетна стойност на активите.
(135)
Банката добави, че тя работи с много силна база и е изключително активна в прилагането на мерки за успешна работа през период на изключителен стрес. Тя отбеляза, че от началото на кризата не е участвала в агресивни търговски политики или неподходящо поемане на риск, като същевременно се е съсредоточила върху управлението на кредитния риск, приела е мерки за дисбалансите в своя профил на финансиране чрез контролирано намаляване на задлъжнялостта и активно е управлявала своята разходна база чрез рационализиране на оперативната платформа и оптимизиране на разходите за обществени поръчки.
(136)
Освен това тя изтъкна значителното споделяне на тежестта между заинтересованите страни. Тя посочи още съществените предпазни мерки, предоставени на разположение на официалния сектор за предотвратяване на прекомерното поемане на риск от страна на рекапитализирани банки и за стриктно наблюдение на правилното прилагане на плановете за преструктуриране, като назначаването на представители на Министерството на финансите и HFSF в борда на директорите на Банката и съответните комитети. Тя подчерта също така, че HFSF ще наблюдава изпълнението на плана за преструктуриране и че периодът на суспендиране на правата на глас на HFSF ще бъде прекратен в случай на съществено неспазване.
(137)
По тези причини Банката счита, че структурата и условията на постоянната рекапитализацията следва да осигурят силни стимули за съществуващите и новите акционери да участват в бъдещи увеличения на капитала.
(138)
По отношение на необходимостта от мярката, Банката отбеляза, че мярката за помощ е насочена към капиталовия дефицит, причинен от PSI, така че Банката спазва минималния коефициент на капиталова адекватност, наложен от Банката на Гърция, продължава да има достъп до операции по рефинансиране от ЕЦБ и ще може да подкрепи своите клиенти и гръцката икономика по време на трудна ситуация.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Банката заяви намерението си да не използва своята помощ за нарушаване на конкуренцията. Тя подчерта също така, че не е участвала в агресивни търговски политики след получаване на държавната помощ. Тя отбеляза също, че тъй като всички големи гръцки банки са получатели на помощ и тъй като желанието на чуждестранните участници в гръцкия пазар за гръцкия риск намалява, способността на всеки получател на помощта да наруши конкуренцията в ущърб на неподпомаганите получатели е сведена до минимум.
4.2. МНЕНИЯ ОТ ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(140)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(141)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(142)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
5.1. МНЕНИЯ ОТ БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(143)
По отношение на целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че първата междинна рекапитализация е била временна, като се има предвид, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличение на акционерния капитал на четирите банки.
(144)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако Банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако Банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(145)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(146)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на Банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАР НА HFSF
(147)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той изтъкна също така структурата на управление на HFSF.
(148)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(149)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на Банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на Банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(150)
HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Те включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ИЗБРАНИ ПАСИВИ НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(151)
На първо място Комисията трябва да оцени дали държавната помощ, свързана с оздравяването на трите кооперативни банки (т.е. финансирането на недостига на финансиране, което позволи прехвърлянето на депозити, включително междубанкови задължения и вземания и задължения срещу HDIGF), представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(152)
Комисията ще започне с оценката на това дали следните потенциални бенефициери са се възползвали от предимство: i) кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности; и ii) Банката.
i) наличие на помощ за кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности
(153)
Що се отнася до кооперативните банки, Комисията отбелязва, че Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония бяха поставена в ликвидация и техните банкови лицензи бяха оттеглени. Поради тази причина те вече няма да извършват икономическа дейност на пазара на банкирането.
(154)
Държавната помощ, тоест финансирането на недостига на финансиране, би представлявала помощ за прехвърлените вземания и задължения по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, единствено ако те заедно са съставлявали едно предприятие. Това понятие трябва да се разбира в смисъл, че обозначава стопанска единица, дори ако от правна гледна точка тази стопанска единица е съставена от няколко физически или юридически лица. Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, се смята за икономическа дейност. Поради това, с цел да се направи заключение дали е налице помощ за дадено предприятие, следва да се прецени дали прехвърлянето на вземанията и задълженията предполага трансфер на икономическа дейност.
(155)
Както бе посочено в раздел 2.2.2, вследствие на преструктурирането на кооперативните банки само депозитите, междубанковите задължения и вземания и задълженията към HDIGF бяха прехвърлени на Банката. Трите кооперативни банки имаха общо 227 служители и 18 клона. Следва да се отбележи, че не е имало автоматично прехвърляне на клонове или трудови договори или заеми между трите кооперативни банки и Банката. Следователно фактът, че заемите не се прехвърлят на Банката, но остават за трите кооперативни банки в процедура по ликвидация, фактът, че не са прехвърлени клонове, и липсата на автоматично прехвърляне на трудови договори допринасят (91) за заключението, че не е налице прехвърляне на икономическа дейност. Прехвърлените пасиви (т.е. депозити) не могат да се считат за получател на държавна помощ, тъй като те не представляват „предприятие“.
(156)
Накратко, трите съществуващи правни субекти са били поставени в ликвидация и вече не упражняват никаква банкова дейност. В същото време прехвърлените активи и пасиви не представляват икономическа дейност.
(157)
Поради това се стигна до заключението, че предоставянето на EFSF облигации от HFSF на Банката за покриване на недостига във финансирането на придобитите активи и пасиви на трите кооперативни банки не позволява продължаването на икономически дейности на тези банки. Следователно подкрепата от HFSF не представлява нито помощ за ликвидираните предприятия, нито помощ за прехвърлените активи и пасиви.
ii) наличие на помощ за Банката
(158)
Що се отнася до това дали продажбата на активите и пасивите на трите кооперативни банки включва държавна помощ в полза на Банката, Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания, и по-специално дали i) продажбата е открита, безусловна и недискриминационна; ii) продажбата се извършва при пазарни условия; както и iii) държавата е повишила до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви (92).
(159)
Както е посочено в съображение 52, Банката на Гърция се е свързала само с четирите гръцки банки със системно значение с оглед на продажбата на определени активи и пасиви на трите кооперативни банки, тъй като е счела, че депозитите трябва да бъдат прехвърлени на изцяло да рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank са предоставили обвързващи оферти. Alpha Bank е била избрана като най-добър оферент в тръжната процедура, организирана от органа по преструктурирането, който е взел предвид предложената цена и способността за поемане и интегриране на закупените депозити по цялостен и бърз начин.
(160)
Пакетът за продажба се е състоял само от депозити без никаква инфраструктура. Купувачът би могъл да бъде само банка с инфраструктура и мрежа от клонове в Гърция, която да служи на интересите на вложителите.
(161)
Тъй като Комисията няма причина да смята, че продажбата не се е състояла при пазарни условия, той стига до заключението, че помощта за Банката може да бъде изключена, в съответствие с точка 80 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., точка 20 от Съобщението за преструктуриране и практиката за вземане на решения на Комисията (93).
iii) заключение относно наличието на помощ
(162)
Държавната помощ, свързана с продажбата на трите кооперативни банки, не облагодетелства определена икономическа дейност или предприятие. Затова мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(163)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ за Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(164)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (94) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Бъдеща подкрепа за осигуряване на ликвидност, отпусната по тази схема, също представлява помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(165)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по мярката за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 940 млн. EUR под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на Банката.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(166)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за Банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(167)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(168)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 23,6 млрд. EUR.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(169)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1,9 млрд. EUR.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(170)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, включва държавни ресурси.
(171)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(172)
В резултат на мярка B2 позицията на Банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B2 да се отрази на търговията между държавите членки.
(173)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 042 млн. EUR.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(174)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. HFSF получава ресурсите си от държавата. Поради това Комисията заключава, че е писмото се ангажират държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 629 млн. EUR.
(175)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент да влее капитал,преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталов пазар. Предимството е избирателно, защото не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция.
(176)
Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B3 да се отрази на търговията между държавите членки да наруши конкуренцията.
(177)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(178)
Участието на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и частично изпълнение на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции. Фактът, че не цялата сума на капитала, поета като ангажимент чрез мярка B3, действително е трябвало да се инжектира, се дължи на набирането на 550 млн. EUR капитал от частни инвеститори. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на Банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(179)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Поради това предимството, предоставено на Банката, е избирателно. Що се отнася до нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата им. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Мярката представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(180)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, възлизат на 4 571 млн. EUR. Както се посочва в раздел 7.1.3.4, само част от общата сума, отпусната през декември 2012 г. (мярка B3) е преобразувана в действително вливане на капитал (мярка B4). Размерът на действително изплатената държавна помощ е бил само 4 021 млн. EUR.
(181)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на Банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период RWA на Банката са се променили, като са се повишили след придобиването на Emporiki Bank. Във връзка с това възниква въпросът кое ниво на RWA следва да се използва, и по-специално дали държавната помощ следва да се преценява от гледна точка на RWA, които са съществували в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки имат за цел да покрият, вече са съществували през месец март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на Банката към 31 март 2012 г. Фактът, че Банката е придобила Emporiki Bank доста след март 2012 г., не следва да води до намаляване на съотношението „помощ към RWA“. В действителност помощта е не по-малко нарушаваща, тъй като Банката е направила покупка, която увеличава нейните RWA. Следва да се припомни също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията през пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е отчитала придобиването от страна на гръцките банки, за да коригира нуждите им от капитал - в посока нагоре или надолу. Този елемент допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(182)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 4 571 млн. EUR. Тази сума представлява 10,3 % от RWA на Банката към 31 март 2012 г. (95)
(183)
Тъй като Банката успя да привлече капитал от частния сектор, реалното инжектирано количество от HFSF в Банката възлизат на само 4 021 млн. EUR, което представлява 9,1 % от RWA на Банката на 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(184)
Мерки А, B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ за рекапитализация/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
940 млн. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
4 571 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 021 млн. EUR)
10,3 %
(сума, платена от HFSF: 9,1 %)
Обща капиталова помощ, предоставена на Банката
5 511 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 961 млн. EUR)
12,3 %
(сума, платена от HFSF: 11,1 %)
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подкрепа за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г.
Облигационен заем: 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
39,2 млрд. EUR
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(185)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(186)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (96) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(187)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (97), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Затова оценката на мерките за подпомагане трябваше да бъде извършена на основание член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(188)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(189)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;
б)
Необходимост: мярката за помощ трябва, по своя размер и форма, да е необходима за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(190)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(191)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(192)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 31 Юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание за оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(193)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от Банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (98). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание за оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(194)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание за оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(195)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(196)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 31 юли 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(197)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(198)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 26, и тъй като Банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, Банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на Банката.
(199)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за Банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това Банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от Банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Тя е ограничена до необходимия минимален размер.
(200)
Помощта е ограничена до минималния необходим размер. Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията също така отбелязва, че Гърция е поела ангажимент, че Банката ще изпълни мерките за преструктуриране, като намали своята зависимост от рефинансиране от централната банка, и че Банката ще спазва ограниченията в поведението, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подкрепа за ликвидността ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(201)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(202)
Както е посочено в съображение 189 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (99): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са обяснява допълнителни относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(204)
По отношение на целесъобразността на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) Комисията счита, че са подходящи, защото те дават възможност на Банката да се съобрази с капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката не би била в състояние да упражнява своята дейност и би загубила достъп до операции по рефинансиране на ЕЦБ.
(205)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(206)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения (121) и (122) от това решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения (99) и (106), Банката е извършила и мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(207)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения (121) и (122) от това решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(208)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(209)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(210)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на Банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 206, били са предприети действия за намаляване на риска, че Банката ще се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на известията на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (100). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Alpha Bank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е намалял до 4,9 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни.
(212)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната ѝ икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (101).
(213)
Що се отнася до мярка B3, тя представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през месец декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през месец май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 212 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(214)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (102). Преди рекапитализацията през пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е само няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 4,9 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 212, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията смята, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(215)
HFSF също издаде варанти и предостави един варант за всяка записана акция на частните инвеститори, участващи в рекапитализация през пролетта на 2013 г. HFSF предостави варантите безвъзмездно. Както е обяснено в съображение 93, всеки варант включва право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Цената на упражняване е равна на продажната цена на HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна база през последните шест месеца). Възнаграждението, получавано от HFSF по акциите, които притежава, де факто е ограничено до тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Въпреки това, тъй като тези варанти са ключов фактор за успеха на емитирането на права и частното пласиране, стартирани от Банката преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че те са позволили на Банката да намали размера на помощта с 550 млн. EUR. Действително поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и голямата несигурност, преобладаваща към този момент, симулациите, които бяха на разположение тогава, показаха, че без варанти частните инвеститори не биха постигнали достатъчна възвращаемост и не биха участвали. Поради причините, обяснени в съображения 205 и 212, тъй като HFSF ще получи минимално положително възнаграждение, ако варантите бъдат упражнени, и поради това, че една от целите на Меморандума за икономическите и финансовите политики е да се привлекат частни инвеститори, за да се запазят някои банки под частно управление и да се избегнат ситуации, в които целият банков сектор ще се контролира от HFSF, Комисията може да приеме такова отклонение от стандартните изисквания възнаграждение, изложени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава също на факта, че законът за HFSF, изменен през март 2014 г., не предвижда никакви корекции на варантите в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал и че в случай на емисия на права, само цената на упражняване на варантите може да се коригира и коригирането може да се осъществява едва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Освен това ангажиментът, поет от Гърция, че ще поиска одобрението на Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите, издадени от HFSF, ще позволи на Комисията да гарантира, че всяко бъдещо обратно изкупуване не намалява допълнително възнаграждението на HFSF и не увеличава възнагражденията на притежателите на варанти.
(216)
Що се отнася до обстоятелството, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произхожда главно от прекомерното поемане на риск. В допълнение, това е една от целите на МИФП за поддържане на някои банки под частно управление. Освен това рамката на взаимоотношенията и автоматичното въвеждане на правото на глас в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране предоставят защитни мерки срещу бъдещо прекомерно поемане на риск от частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. представляват един вид възнаграждение за държавата, тъй като държавният дълг към Банката беше намален с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Поради това Комисията прави заключението, че мярка B4 е била необходима.
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(217)
Комисията отбелязва, че Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели ангажимент да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, ангажиментите предвиждат, че операциите на Банката ще продължат да бъдат управлявани на търговски начала, както е обяснено в съображения 121 и 122, и Гърция също така се е ангажирала със забрана за придобиване, както и с редица продажби на активи, както е описано в съображения 123-124. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(218)
В Банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(219)
Накрая, на 12 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(220)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(221)
Следователно се стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПРИДОБИВАНИЯТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(222)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането се обяснява, че придобиванията на предприятия от подпомаганите банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието. Освен това в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. Освен това придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на Emporiki Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на Emporiki Bank върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(223)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършеното от Банката придобиване на Emporiki Bank подобрява възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност на Банката за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката придобива клиентите и депозитите, като в същото време значително намалява разходите за своята издръжка. Тя закрива значителен брой клонове на комбинираното дружество, в допълнение към рационализиране на функциите на централния офис.
(224)
По отношение на позициите, свързани с ликвидността, придобиването оказва положително въздействие върху Банката. В действителност, съотношението на заемите към депозитите на придобитото дружество е било около 115 %, което е доста под съотношението на Банката (103). Поради това то допринася за значителното подобряване на съотношението на заемите към депозитите на Банката.
(225)
От статична гледна точка сделката има положително въздействие и върху капиталовата адекватност на Банката, тъй като Банката придобива добре капитализирана банка за 1 евро. Към 31 март 2012 г. прогнозната капиталова адекватност на комбинираното дружество е била 11,8 %, докато равнището на капиталова адекватност на Банката е било само 8,8 %. Аналогично, прогнозното съотношение на основния капитал от първи ред на комбинираното дружество е възлизало на 11,1 %, докато това на Банката - на 7,9 %. Високият капитал ба Emporiki Bank предоставя защита срещу бъдещи загуби, които могат да се проявят при стрес-тест, както е показано в таблица 3. Статичното наблюдение на увеличаването на капиталовата адекватност на Банката е довело до надценяване на положителния ефект върху дългосрочната ѝ капиталова позиция. Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(226)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(227)
Банката е платила само 1 евро, за да закупи Emporiki Bank. Покупната цена следователно не е била финансирана чрез държавна помощ. Този факт предполага също, че плащането на продажната цена не е създало нужда от капитал за Банката. В допълнение, Emporiki Bank е подходящо капитализирана (т.е. до нивото, изисквано съгласно стрес теста от 2012 г., посочен в таблица 3). Като такова, придобиването е малко вероятно да създаде бъдеща нужда от капитал на Банката.
(228)
В заключение, поради наличието на нетипични условия (закупуване за 1 евро на изцяло капитализира Банката за изпълняване на изискванията на стрес теста), придобиването на Emporiki Bank по изключение не противоречи на изискването за свеждане до минимум на помощта.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(229)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва също, че може да разрешат придобивания, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При тези обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(230)
Банката на Гърция не е считала Emporiki Bank за жизнеспособна като самостоятелна банка според преглед на жизнеспособността, извършен от външен консултант в началото на 2012 г. Тя е носела огромни загуби за Crédit Agricole, затова Crédit Agricole е искала да я продаде. Ако не беше възможна продажба, Crédit Agricole можеше да обмисли как да я остави да фалира. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(231)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Emporiki Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно Банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията, резултатът от процеса на продажба не засяга условията на ефективна конкуренция в Гърция.
(232)
Освен това нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск. На последно място, както е заключено в съображение 227, не е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване (покупка за 1 евро на банка, капитализирана до нивото, което се изисква, за да издържи стрес-теста на Банката на Гърция).
(233)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на Emporiki Bank е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на Emporiki Bank
(234)
С оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки, и специфичните особености, свързани с придобиването на Emporiki Bank, се заключава, че въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиванията върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(235)
Придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки ще подсили дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(236)
По-точно интегрирането на депозитите на трите кооперативни банки в счетоводния баланс на Банката подобри нейния ликвиден профил. Нетното съотношение на заемите към депозитите на Alpha Bank S.A. намаля с около 1,5 % и зависимостта на Alpha Bank S.A. от Евросистемата спадна.
(237)
Освен това придобиванията дадоха на Банката възможност да увеличи своите приходи, като разшири клиентската си база в няколко географски области. Банката не е поела никаква скъпа инфраструктура или скъпа клонова мрежа. Банката не е поела и никакви заеми. Следователно това не увеличи нейните рискови или капиталови изисквания.
7.5.2.2. Въздействие на придобиванията върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(238)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(239)
Платеното от Банката за придобиването на прехвърлените активи и пасиви на трите кооперативни банки бе определено на 2,1 % от стойността на прехвърлените депозити и възлиза на приблизително 9 млн. EUR, което се равнява на 0,01 % от общата сума на счетоводния баланс на Банката по време на придобиването. Това възнаграждение следователно може да се счете за много ниско. Освен това Банката вече беше привлякла средства в размер на 550 млн. EUR от частния капитал при рекапитализация през пролетта на 2013 г.
(240)
Заключението е, че покупната цена на прехвърлените активи и пасиви (главно депозити) на трите кооперативните банки е толкова ниска, че не възпрепятства помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(241)
Както е посочено в съображение 229, според точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(242)
Банката на Гърция счете, че трите кооперативни банки не са жизнеспособни и приемането на мерките за преструктуриране е необходимо за поддържането на финансова стабилност. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(243)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиване на активите и пасивите на трите кооперативни банки, и единствената друга оферта идва от банка, която е получила дори по-голяма помощ. Освен това размерът на придобитите активи и пасиви е малък и не е довел до промяна в структурата на пазара (104).
(244)
В заключение, Комисията счита, че тези извънредни обстоятелства обосновават разрешаването на придобиванията в съответствие с точка 41 от Съобщението за преструктуриране.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки
(245)
Заключава се, че с оглед на особеностите на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на Citibank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(246)
Придобиването на Citibank Гърция, включително Diners, ще подобри дългосрочната жизнеспособност на Банката. Банката придоби банка с високо обезпечен заем. В допълнение, на нетният кредитен портфейл е много по-малък отколкото придобитите депозити.
(247)
Интегрирането на депозитите на Citibank Гърция в счетоводния баланс на Банката ще подобри нейния средносрочен и дългосрочен финансов профил, като в същото време ще увеличи рентабилността на Банката.
(248)
Освен това чрез придобиването Банката ще подобри способностите си събиране на депозити, като по този начин ще постигне балансиран и устойчив бизнес модел.
(249)
Накрая, очакваните значителни синергии - от гледна точка на централните функции, ИТ услугите и оперативните разходи - ще допринесат за дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(250)
Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(251)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(252)
Банката е платила само 2 млн. EUR (105), за да закупи Citibank Гърция и Diners.
(253)
Придобитият портфейл включва голям брой заеми, които са напълно отписани. В действителност, оценката на този нов портфейл от заеми би могла да компенсира ограничената нужда от капитал, произтичаща от включването им в счетоводния баланс на Банката.
(254)
Освен това Банката е привлякла средства в размер на 1,2 млрд. EUR от частния капитал на цена за акция, по-висока от цената, при която HFSF е записал при рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
(255)
При тези конкретни обстоятелства не може да се твърди, че придобиването е било финансирано чрез държавна помощ. Придобиването няма да увеличи нуждата от помощ или да намали възнаграждението на съществуваща помощ.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(256)
Както е посочено в съображение 241, държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, по-специално за придобиването на конкурентни дружества.
(257)
Покупната цена, платена за Citibank Гърция, беше изключително ниска и Банката мобилизира голяма сума частен капитал при висока цена на акция. Поради това не може да се приеме, че е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване.
(258)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиване на периметъра на дейност, придобит от Банката, не е налице ефект на изтласкване на инвеститори, които не получават помощ.
(259)
В заключение, с оглед на елементите в съображения 257 и 258, придобиването не попада под забраната в точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това Комисията припомня, че нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на Citibank Гърция
(260)
Заключава се, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на Банката (106), и специфичните особености, свързани с придобиването на Citibank Гърция, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(261)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през месец декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(262)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 4 571 млн. EUR, което е по-малко от размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (4 786 млн. EUR). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(263)
Най-голямата част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Комисията отбелязва също така, че експозиция на Банката на гръцкия държавен риск е по-малка от тази на другите основни гръцки банки, така че не може да се счита, че е натрупала прекомерна експозиция към държавен дълг. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(264)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г. и тъй като Банката е придобила по-нежизнеспособната банка Emporiki Bank, Банката трябва да приспособи своята организация, своята структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, Банката трябва да рационализира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(265)
Важен втори източник на загуби за Банката бяха нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (107).
(266)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. През 2012 г. например дейностите в Кипър, Румъния, Сърбия, Бивша югославска република Македония и България са били на загуба, докато дейностите в Албания са донесли нулева печалба. Стрес-тестовете, проведени през 2012 г. за определяне на потребностите от капитал на Банката, показват, че прогнозите за кредитните загуби по чуждестранните заеми възлизат на 921 млн. EUR при базовия сценарий и на 1 201 млн. EUR при неблагоприятния сценарий. Чуждестранните активи също представляваха изтичане на ликвидност, тъй като вътрешногруповото финансиране възлизаше на няколко милиарда евро.
(267)
В заключение, тъй като сред четирите най-големи гръцки банки Банката е притежавала най-малко по време на PSI и тъй като загубата, дължаща се на PSI, е по-голяма отколкото помощта, получена чрез мерки B, B2, B3 и B4, може да се заключи, че повечето от загубите и необходимостта от помощта попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., в която се позволява на Комисията да намали своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(268)
Накрая, малка част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(269)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(270)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(271)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантирана от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на Банката така също да намали своите разходи за финансиране.
(272)
С посоченото в съображение 118 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и при гарантираната от държавата СПОЛ.
(273)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране Гърция също е поела задължение, че Банката ще продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 118. Постигането на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(274)
От началото на кризата до момента Банката започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (108). До 2017 г. общите разходи на Банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. За постигането на тази цел Гърция е поела ангажимент, че Банката ще намали своите клонове и служители в Гърция съответно до […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимален размер на общите разходи (109) в Гърция от […] млн. EUR. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Банката в новата пазарна среда.
(275)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 32,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (110) Банката възнамерява да подобри своята кредитна политика (граници, обезпечение) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да намали до минимум загубите си. Гърция е поела задължение също така, че Банката ще изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да управлява рисковете и да се увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображение 122.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(276)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, като се има предвид, че HFSF притежава 69,9 % (111) от акциите на Банката към след увеличението на капитала през 2014 г., но има ограничени права на глас. Освен това някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и варанти и по този начин биха могли да извлекат пълна полза, ако цената на акциите се повиши през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. между Банката и HFSF беше договорена специфична рамка на отношенията. С това споразумение се защитават ежедневните дела на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако Банката не изпълни своя план за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(277)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображение 266.
(278)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи да се насочва към вътрешния пазар. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Украйна. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на своята мрежа в останалите дъщерни дружества, както е описано в съображение 109.
(279)
Общото количество на чуждите активи ще се свие с най-малко още […] % до 31 декември 2017 г. (в сравнение с 31 декември 2012 г.).
(280)
Общата доходност на международните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък.
(281)
Следователно Комисията вярва, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дейности, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 119 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на Банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(282)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. В същото време капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(283)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (112) В плана за преструктуриране се показва, че Банката може да устои на умерен стрес, тъй като при неблагоприятния сценарий Банката остава печеливша и добре капитализирана в края на периода на преструктуриране.
(284)
Размерът на допълнителния капитал, който е бил повишен през 2014 г., а именно 1,2 млрд. EUR, е достатъчен, за справяне с основния сценарий на стрес-теста от 2013 г. в периода на преструктуриране и за възстановяване на сумата на привилегированите акции, което Банката направи през април 2014 г. (113) Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Комисията следователно счита, че капиталовите нужди при базовия сценарий, оценени от Банката на Гърция, предполагат известна степен на стрес. За да заключи, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение и тъй като увеличението на капитала през март 2014 г. показва, че Банката е възстановила достъпа си до капиталовите пазари.
(285)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(286)
Поради това се стигна до заключението, че Банката е взела достатъчно мерки, за да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(287)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на Банката.
7.6.3.1. Собствен принос от Банката: продажби и съкращаване на разходите
(288)
Банката вече е продала някои малки чуждестранните предприятия (Украйна) и се е освободила от част от портфейла си с цел да увеличи своята капиталова адекватност и ликвидност. Например Банката се е освободила от чуждестранни активи в размер на 1,9 млрд. EUR в периода от 2009 г. до 2013 г. (114)
(289)
Планът за преструктуриране предвижда продажбата на допълнителни активи в Югоизточна Европа, както е описано в съображение 107. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на тези задължения, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в Югоизточна Европа. Свиването на международните активи на Банката също така значително ще намали условния риск, че в бъдеще ще бъде необходима помощ. Следователно то спомага за намаляване до минимум на размера на помощта.
(290)
Банката е продала своите застрахователни дейности през 2007 г. Следователно тя няма значителна дейност на този пазар, която да може да бъде продадена като източник на средства.
(291)
С цел да ограничи капиталовите си нужди, Банката няма да използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 119. Освен това поетите от Гърция задължения включват така също Банката да не извършва допълнителни придобивания.
(292)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2017 г. […] Работната сила намалява и заплатите са понижени. Гърция пое и ангажимент за ограничаване на възнагражденията на управителите на Банката, […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(293)
Историческите акционери на Банката бяха намалени чрез емисията на права, извършена през 2009 г. (115), и след това отново чрез рекапитализацията от HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например, участието на акционерите в Банката, сред които тогава са били и инвеститорите, инжектирали средства през 2009 г., бе намалено от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до само 4,9 % след тази рекапитализация. Освен това Банката не е плащала дивиденти в брой от 2008 г. насам. В допълнение към това споделяне на тежестта от съществуващите акционери, Банката е набрала значителна сума частен капитал от началото на кризата през 2008 г., т.е. 986 млн. EUR през 2009 г., 550 млн. EUR през 2013 г. и 1 200 млн. EUR през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(294)
Притежателите на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите по преструктурирането на Банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви достигна 828 млн. EUR, като капиталовият доход е 436 млн. EUR, както е описано в съображение 114.
(295)
За останалите инструменти се прилага посочената в съображение 124 забрана за купони. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в Банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(296)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Съкращаването се отнася само до чуждестранните дейности (116), които представляват ограничена част от Банката (117), и в преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на заемите и депозитите в Гърция. Все пак, с оглед на елементите, обсъдени в раздел 7.6.1., и по-специално фактите, че Alpha Bank е най-слабо подпомогнатата банка сред големите гръцки банки и че получената помощ изцяло отговаря на условията за освобождаване, установени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., по силата на която Комисията може да приеме по-малък собствен принос и споделяне на тежестта, планът за преструктуриране може да се счита за предоставящ достатъчен собствен принос и мерки за споделяне на тежестта.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(297)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(298)
Съгласно точка 31 от Съобщението относно преструктурирането при оценката на размера на държавната помощ и извършените от нея нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютната, така и относителната сума на помощта, обхвата на разпределението на тежестта и пазарната позиция на финансовата институция след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капитал от държавата в размер на 12 % от нейните RWA (118). Освен това Банката е получила гаранции за ликвидност в размер на 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г. и заеми и държавни облигационни заеми в размер на 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г., които заедно представляват 25 % от счетоводния баланс на Банката към тази дата. Освен това Банката е получила гарантираната от държавата СПОЛ. Мерките за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията са обосновани с оглед на големия размер на помощта. Освен това пазарният дял на Банката в Гърция е голям, като пазарният дял при кредитите е 15 %, а при депозитите е 13 % към 31 декември 2012 г. Придобиването на Emporiki Bank и в много по-малка степен придобиването на трите кооперативни банки и гръцките дейности на Citibank увеличиха пазарните дялове на Банката. След придобиването на Emporiki Bank пазарните дялове на Банката при депозитите в Гърция възлизат на 21 %, считано към 30 юни 2013 г., докато пазарните ѝ дялове при жилищните ипотеки, потребителските заеми и корпоративните заеми са съответно 23 %, 20 % и 21 % (119). След придобиването на гръцките дейности на Citibank пазарният дял на Банката при депозитите се увеличи с по-малко от 1 %.
(299)
Комисията напомня, че затрудненията на Банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като Банката не е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта и големия пазарен дял, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(300)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари.
(301)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктурирането, че Банката още ще преструктурира и ще се освободи от чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (120) в допълнение към ангажимента да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дейности. Следователно помощта няма да бъде използвана за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(302)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че Банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за реализиране на растеж на чуждестранните пазари.
(303)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на Банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредитите за потребителите.
(304)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(305)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в ангажиментите, поети от Гърция (121), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода за преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е било назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи ангажименти във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно може да се заключи, че изпълнението на плана за преструктуриране ще бъде обект на подходящ мониторинг.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(306)
Заключението е, че Гърция неправомерно е привела в действие мерки за помощ B1, B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като те са били приведени в действие преди официалното им одобрение от Комисията. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4).
2. Финансирането от HFSF на общия недостиг от финансиране в размер на 427 млн. EUR, в рамките на прехвърлянето на определени активи и пасиви на Кооперативна банка на Додеканезите, Кооперативна банка на остров Евбея и Кооперативна банка на Западна Македония към Alpha Bank S.A. през декември 2013 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(3) Като се има предвид планът за преструктуриране на Alpha Bank Group (Alpha Bank и всички нейни дъщерни предприятия и клонове), представен на 12 юни 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на същата дата, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 940 млн. EUR, предоставено от гръцките органи на Alpha Bank S.A. през месец май 2009 г. по мярката за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след месец юли 2011 г. в размер на 23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 1 900 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през май 2013 г. (мярка B4).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/454
z dne 9. julija 2014
o državni pomoči SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N) in SA.37967 (2013/N), ki jo je Grčija izvedla za skupino Alpha Bank Group v zvezi z:
-
dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO ALPHA BANK
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (1). Grčija je skupino Alpha Bank Group (v nadaljnjem besedilu: skupina) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji priglasil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino. Komisija je navedeni načrt, vse njegove poznejše posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32786 (2011/PN).
(4)
Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in državnih obligacijskih posojil (2). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 900 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34823 (2012/NN)).
(7)
Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Alpha) (3).
(8)
Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki jo je prevzela banka Crédit Agricole S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka Crédit Agricole). Banka Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali pogodbo o nakupu deleža.
(9)
Grški organi so pred navedenim datumom službe Komisije obvestili o poteku postopka in pogojih za morebiten prevzem banke Emporiki Bank.
(10)
Službe Komisije so 23. novembra 2012 grškim organom poslale dopis, ki je vključeval njihovo predhodno oceno prevzema.
(11)
Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 629 milijonov EUR (4). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012 (5).
(12)
Skupina je maja 2013 javnost obvestila o uspešni izdaji nakupnih pravic v vrednosti 457,1 milijona EUR in dodelitvi vseh delnic, ponujenih v zasebni prodaji, v višini dodatnega 92,9 milijona EUR. Sklad HFSF je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo pretvoril v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 1 079 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).
(13)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(14)
Grški organi so 12. junija 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (6).
(15)
Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.
(16)
Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK, POVEZAN Z DRŽAVNO PODPORO, DODELJENO TREM ZADRUŽNIM BANKAM
(17)
Grčija je 3. decembra 2013 Komisijo obvestila o predvidenem reševanju treh zadružnih bank (v nadaljnjem besedilu: tri zadružne banke), tj. banke Cooperative Bank of Dodecanese (v nadaljnjem besedilu: banka Dodecanese), banke Cooperative Bank of Evia (v nadaljnjem besedilu: banka Evia) in banke Cooperative Bank of Western Macedonia (v nadaljnjem besedilu: banka Western Macedonia).
(18)
Službe Komisije so 4. decembra 2013 od Grčije zahtevale, naj predloži informacije o predvidenem reševanju treh zadružnih bank.
(19)
Grčija je zahtevane informacije službam Komisije predložila 5. decembra 2013.
(20)
Grška centralna banka je 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank in prenosom izbranih obveznosti treh zadružnih bank na skupino.
(21)
Grčija je državno podporo, zagotovljeno v okviru reševanja treh zadružnih bank, priglasila 17. decembra 2013.
2. OPIS
2.1 SKUPINA IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(22)
Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (7). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo kapitalske potrebe.
Preglednica 1
Realna rast BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realna rast BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Vir:
Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi iz programa PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (8). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (9). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.
Preglednica 2
Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v milijonih EUR)
Banke
Nominalna vrednost grških državnih obveznic (1)
Nominalna vrednost državnih posojil (2)
Skupna nominalna vrednost (3)=(1)+(2)
Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI (4)
Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI (5)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (6) = (4) + (5)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (10) (december 2011) (%)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Bilančna vsota (december 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.
(24)
Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (11). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (12). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.
Preglednica 3
Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011) (1)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (december 2011) (2)
Rezervacije, povezane s programom PSI (junij 2011) (3)
Skupna bruto izguba Napovedi glede kreditnega tveganja (4)
Rezervacije za izgube iz posojil (december 2011) (5)
Interno ustvarjanje kapitala (6)
Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014) (7)
Kapitalske potrebe (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.
(25)
Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (13). Grška centralna banka je ugotovila, da so izvedljive načrte za zbiranje kapitala predložile le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (14). Prvo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF so prejele maja 2012.
(26)
Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zaradi recesije in politične negotovosti zmanjšale za skupno 37 %. Da bi ohranile vloge, so morale navedene banke plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (15), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki jo je dodelila grška centralna banka.
(27)
Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (16). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovih bilancah stanja, saj je večina računovodske izgube (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisane zaradi navedenih novih grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (17).
(28)
Štiri največje grške banke so decembra 2012 prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF.
(29)
Spomladi leta 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, sklad HFSF pa je s tem imel v lasti več kot 80-odstotni delež vsake od štirih bank. Sklad HFSF je za banke, ki jim je uspelo privabiti vnaprej določen znesek zasebnega kapitala (skupina, banka Piraeus Bank S.A. in banka National Bank of Greece S.A.), prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili dodeljeni nakupni boni na delnice sklada HFSF.
(30)
Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Navedeni svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih družbah za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev: osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.
(31)
Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju. Grška centralna banka je oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.
(32)
Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili i) napovedi kreditne izgube (18) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za navedeni test izjemnih situacij iz leta 2013.
Preglednica 4
Test izjemnih situacij iz leta 2013: Kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (19) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Vir:
Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.
(33)
Grška centralna banka je 6. marca 2014 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
(34)
Banke so med koncem marca 2013 in začetkom maja 2014 nadaljevale s povečevanjem kapitala.
2.1.2 Upravičenec
(35)
Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) ter Združenem kraljestvu. Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zakladništva in investicijskega bančništva. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 30. septembra 2012 zaposlovala skupno 17 119 oseb, od tega jih je bila približno tretjina zaposlenih v jugovzhodni Evropi in Združenem kraljestvu, drugi pa v Grčiji (22).
(36)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 6 043 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani s programom PSI, so znašali 4 786 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011 (23). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je skupina imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.
(37)
Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.
Preglednica 5
Glavni podatki za skupino Alpha Bank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012
pro forma 2012
(vključno z banko Emporiki)
2013
(vključno z banko Emporiki)
Čisti prihodki iz obresti
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Prihodki od poslovanja skupaj
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Odhodki iz poslovanja skupaj
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Prihodki pred rezervacijami
1 101
1 187
327
80
918
Izgube zaradi oslabitve za kritje kreditnega tveganja
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Izgube zaradi oslabitve pri grških državnih obveznicah in posojilih, upravičenih do programa PSI
-
-4 789
-
-
-
Negativna vrednost dobrega imena
3 283
Čisti dobiček/izguba
86
-3 810
-1 086
ni na voljo
2 922
Izbrani podatki o obsegu
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012
pro forma 2012
(vključno z banko Emporiki)
2013
(vključno z banko Emporiki)
Posojila in predplačila strankam skupaj (čista)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vloge
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Bilančna vsota
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Lastniški kapital skupaj (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Viri:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pred letom 2012: Restructuring Plan of Alpha Bank (Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank), junij 2014, str. 24.
Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 - konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Leto 2010: Finančni rezultati za leto 2011 - konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (4 786 milijonov EUR (25)), težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 152 % (26), na ta datum pa je 34 % njene bilance stanja financiral Eurosistem (27).
(39)
Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013 ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 262 milijonov EUR.
(40)
Skupina je marca 2014 nadaljevala s povečanjem kapitala v višini 1,2 milijarde EUR za kritje kapitalskih potreb iz uvodne izjave 39 in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije v višini 940 milijonov EUR (28). Sklad HFSF, ki je aprila 2014 povečal kapital banke Eurobank, se v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja ni zavezal k vlaganju kapitala za povečanje kapitala skupine. Slednja je svoj kapital povečala s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila 0,66 EUR za delnico.
(41)
Skupina je po povečanju kapitala 17. aprila 2014 javnost obvestila, da je od Grčije odkupila prednostne delnice v skupnem znesku 940 milijonov EUR.
2.2 GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA
2.2.1 Prevzem banke Emporiki Bank
(42)
Banka Emporiki Bank je bila ustanovljena leta 1882.
(43)
Skupina Crédit Agricole Group je leta 2000 prvotno prevzela 6,7-odstotni delež banke Emporiki Bank. Banka Emporiki Bank je odvisna družba banke Crédit Agricole postala leta 2006, ko je ta prevzela nadzorni delež. Takrat je banka Crédit Agricole svoj delež v banki Emporiki Bank povečala na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki bank je opravljala vse bančne dejavnosti (poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji) ter investicijsko bančništvo, upravljanje sredstev, upravljanje portfeljev in splošne finančne storitve. Svoje storitve je v Grčiji nudila prek svoje mreže 323 podružnic, v tujini pa prek svoje podružnice na Cipru ter odvisnih družb na Cipru, v Bolgariji, Albaniji in Romuniji (29). Dne 31. decembra 2012 je zaposlovala 4 230 oseb.
(45)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in druge ustrezne papirje z nominalno vrednostjo 766 milijonov EUR. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški, povezani programom PSI, znašali 590 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe banke Emporiki Bank ocenjene na 2 475 milijonov EUR, izračunane pa so bile na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2014 in je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil.
(46)
Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki je bila takrat v lasti banke Crédit Agricole.
(47)
Banki Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali „Pogodbo o nakupu deleža z dne 16. oktobra 2012 med banko Crédit Agricole S.A. in banko Alpha Bank S.A. za prodajo in nakup banke Emporiki Bank of Greece S.A.“. Banka Crédit Agricole je po končanem skrbnem finančnem pregledu vložila skupno 2 893 milijonov EUR kapitala in v celoti vpisala zamenljivo obveznico v višini 150 milijonov EUR, ki jo je izdala skupina (30). Skupina je nato prevzela v celoti dokapitalizirano banko Emporiki Bank za 1 EUR. Skupina v skladu s pogodbo o nakupu deleža ni prevzela tujih odvisnih družb banke Emporiki Bank, ki so ostale v lasti banke Crédit Agricole, razen ciprske podružnice banke Emporiki Bank, ki je predstavljala sredstva v vrednosti 0,5 milijarde EUR in je spadala med obveznosti, ki jih je prevzela skupina.
(48)
Količnik kapitalske ustreznosti banke Emporiki Bank je dne 31. decembra 2012, po dokapitalizaciji, ki jo je izvedla banka Crédit Agricole, znašal 17,6 %, njen količnik temeljnega kapitala pa je znašal 13,5 %.
(49)
Skupina je 1. februarja 2013 javnost obvestila o dokončanem prenosu celotnega delniškega kapitala banke Emporiki Bank na skupino (31).
(50)
Glavni podatki za banko Emporiki Bank iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in januarja 2013 so predstavljeni v preglednici 6.
Preglednica 6
Glavni podatki za banko Emporiki Bank za leta 2010, 2011 in 2012 ter januar 2013
V milijardah EUR
31. december 2010
(konsolidirano)
31. december 2011
(konsolidirano)
December 2012
(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)
Januar 2013
(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)
Bilančna vsota
26,78
21,7
19,5
18,2
Bruto posojila in predplačila strankam skupaj
24
23,48
19,85
19,8
Rezervacije
2,8
4,4
5
5
Terjatve do strank
12,2
11,3
12,68
12,9
Financiranje iz Eurosistema
0,3
1,77
1,2
1,2
Lastniški kapital skupaj
0,9
0,9
1,73
2,3
Izguba po obdavčitvi
-0,87
-1,76
-1,5
Čista posojila/vloge
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Viri:
Januar 2013: Rezultati banke Alpha Bank za finančno leto 2012, predstavitev z dne 27. marca 2013 (na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
December 2012: Ključni kazalniki bank Alpha Bank in Emporiki Bank, na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Leti 2011 in 2010: Konsolidirani računovodski izkazi banke Emporiki Bank z dne 31. decembra 2011.
2.2.2 Prevzem izbranih obveznosti treh zadružnih bank
(51)
Grška centralna banka se je 8. decembra 2013 odločila, da bo nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank, Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank.
(52)
Grška centralna banka je nadaljevala z nakupom in prevzemom (32), pri katerem bi se na pridobitelja prenesle vse vloge, vključno z medbančnimi vlogami, ter vse terjatve in obveznosti do grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe, ne pa tudi posojila. Grška centralna banka je stopila v stik s štirimi sistemskimi grškimi bankami, saj naj bi se vloge po trditvah grške centralne banke prenesle na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank, dne 5. decembra 2013. Grška centralna banka je dala prednost ponudbi skupine. Skupina je za plačilo ponudila znesek, enak 2,1 % prenesenih vlog.
2.2.2.1 Banka Dodecanese Bank
(53)
Banka Dodecanese Bank je bila ustanovljena leta 1994.
(54)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Dodecanese Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Dodecanese Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Dodecanese Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 3,5 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(55)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Dodecanese Bank. Dovoljenje banke Dodecanese Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (33). Izbrane obveznosti banke Dodecanese Bank so bile prenesene na skupino (34). Po navedbah grške centralne banke (35) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala približno 6 milijonov EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 255 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel (36) v višini 249 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 166 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 83 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Dodecanese Bank v višini 258,5 milijona EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.
(56)
Banka Dodecanese Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 132 oseb in imela 11 podružnic. Skupina v okviru reševanja ni prevzela nobene podružnice banke Dodecanese Bank, je pa navedla, da bo ohranila fizično prisotnost na območjih, kjer se mreže ne prekrivajo (tj. na štirih otokih brez bančnih alternativ) in ohranila štiri majhne podružnice, s katerimi upravlja upravitelj. Skupina je uslužbence banke Dodecanese Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
2.2.2.2 Banka Evia Bank
(57)
Banka Evia Bank je bila ustanovljena leta 1995.
(58)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Evia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Evia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Evia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 1,8 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(59)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Evia Bank. Dovoljenje banke Evia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (37). Izbrane obveznosti banke Evia Bank so bile prenesene na skupino (38). Po navedbah grške centralne banke (39) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 98 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 96 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 64 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 32 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Evia Bank v višini 105 milijonov EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.
Banka Evia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 59 oseb in imela 4 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Evia Bank. Skupina je uslužbence banke Evia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
2.2.2.3 Banka Western Macedonia Bank
(60)
Leta 1995 je bila ustanovljena razvojna kreditna zadruga regije Kozani. Leta 2008 je zadruga delovala pod novim imenom, „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Western Macedonia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Western Macedonia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Western Macedonia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. septembra 2013, ocenjen na -11 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(62)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Western Macedonia Bank. Dovoljenje banke Western Macedonia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (40). Izbrane obveznosti banke Western Macedonia Bank so bile prenesene na skupino (41). Po navedbah grške centralne banke (42) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 84 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 82 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 55 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 27 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli.
(63)
Banka Western Macedonia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 36 oseb in imela 3 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Western Macedonia Bank. Skupina je uslužbence banke Western Macedonia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
(64)
Glavni podatki vseh treh zadružnih bank so predstavljeni v preglednici 7.
Preglednica 7
Glavni podatki vseh treh zadružnih bank (v milijonih EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Poštena vrednost prenesenih sredstev
Poštena vrednost prenesenih obveznosti
od tega prenesene vloge
Prvotna likvidnostna vrzel
Plačilo
(2,1 % prenesenih vlog)
Banka Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Banka Evia Bank
2
98
95
96
2
Banka Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Skupaj
427
9
Viri:
Odločbe odbora grške centralne banke za kredite in zavarovanja št. 97/1, 97/2 in 97/3 z dne 8. februarja 2013.
Odločbe odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 in 14/8 z dne 8. decembra 2013.
2.2.3 Prevzem banke Citibank Greece
(65)
Banka Citibank International je bila ustanovljena leta 1812. Banka Citibank je z delovanjem v Grčiji začela leta 1964 in je bila prvotno namenjena izpolnjevanju potreb pomorskega sektorja in poslovnih sektorjev. Banka Citibank Greece se je leta 1980 začela širiti na področje poslovanja s prebivalstvom. Trenutno je dejavna na področju poslovanja s potrošniki in podjetji ter vodi mrežo 20 podružnic po vsej državi.
(66)
Sklad HFSF je 29. maja 2014 od skupine prejel prošnjo za soglasje k prevzemu banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners Club Greece (v nadaljnjem besedilu: družba Diners) (43).
(67)
Skupina je izrazila namen glede prevzema dejavnosti banke Citibank Greece, vključno s posojili strankam (za čisti skupni znesek v višini 442 milijonov EUR in 1 115 milijonov EUR nedonosnih posojil, odpisan v celoti), vlogami strank (skupno 1 067 milijonov EUR), sredstvi v upravljanju (1 186 milijonov EUR), podružnicami za poslovanje s prebivalstvom, mrežo bankomatov (44) in zaposlenimi (45). Poleg tega je skupina izrazila tudi namen glede nakupa 100 % osnovnega kapitala družbe Diners.
(68)
Cena je bila določena na 2 milijona EUR.
(69)
Sklad HFSF je skupini 5. junija 2014 dal soglasje k prevzemu banke Citibank Greece.
2.3 UKREPI POMOČI
2.3.1 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
(70)
Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(71)
Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila dodeljena skupini, so 30. novembra 2011 znašala približno 14,0 milijarde EUR. Skupina je dne 30. septembra 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1,6 milijarde EUR (46).
(72)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 12. junija 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z dodeljevanjem jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa pomoči grškim bankam.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(73)
Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalsko injekcijo v višini 940 milijonov EUR (ukrep A). Navedena kapitalska injekcija je bila enaka približno 2 % tveganju prilagojene aktive (47) skupine v zadevnem času.
(74)
Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let.
(75)
Skupina je prednostne delnice odkupila 17. aprila 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 41.
2.3.2 Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)
(76)
Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji s trenutnimi težavami z likvidnostjo omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je […] (48) bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(77)
Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka. Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka (49). Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, morajo državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(78)
Skupina je do 31. decembra 2011 prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 6,7 milijarde EUR (50), do 31. decembra 2012 pa izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 23,6 milijarde EUR (51).
2.3.3 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(79)
Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012
Pismo o zavezi - december 2012
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 - maj 2013
Ukrep
B1
B2
B3
B4
Znesek
(v milijonih EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(80)
V uvodnih izjavah 14 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha (52) je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.
(81)
Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 1,9 milijarde EUR.
(82)
Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 1,9 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o skladu HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala nadaljnji kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.
(83)
Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da bo skupina skladu HFSF plačala 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se šteli za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF skupini (53).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(84)
Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.
(85)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)
(86)
Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku 1 629 milijonov EUR (ukrep B3).
(87)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (4 571 milijonov EUR (54)).
2.3.3.4 Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(88)
Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine. Skupina je 1. maja 2013 napovedala popolno prvo prodajo prednostnih pravic v višini 457 milijonov EUR in začetek zasebne prodaje za znesek v višini do 93 milijonov EUR, po ceni 0,44 EUR na novo delnico (55).
(89)
Skupina je javnost o končani izdaji pravic in popolni dodelitvi v okviru zasebne prodaje obvestila 3. junija 2013 (56). Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala skupine je tako dosegla 550 milijonov EUR.
(90)
Skupina je istega dne napovedala tudi, da bo sklad HFSF vpisal 9 138 636 364 delnic po ceni 0,44 EUR za delnico. Sklad HFSF je tako do dokapitalizacije iz pomladi 2013 v skupino vložil skupno 4 021 milijonov EUR kapitala v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3 po odbitku zneska zasebne udeležbe. Z delnicami, ki jih je imel v lasti sklad HFSF, je imel ta omejeno glasovalno pravico, saj je skupna zasebna udeležba dosegla 12-odstotno povečanja kapitala. Zakon o skladu HFSF je določal, da zasebni vlagatelji ohranijo nadzor nad skupino, če vložijo več kot 10 % kapitala, ki ga ta potrebuje. Sklad HFSF je obdržal polno glasovalno pravico pri ključnih poslovnih odločitvah.
(91)
S povečanjem delniškega kapitala skupine (ukrep B4) sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, delno izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).
(92)
Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2012 (57) je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (58), zato je bila cena novih delnic določena na 0,44 EUR za delnico.
(93)
Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine s 83,66-odstotnim deležem (59). Sklad HFSF je izdal 1 233 503 482 nakupnih bonov, zasebnim vlagateljem pa dodelil po en nakupni bon za vsako vpisano delnico, brez plačila (60). Vsak nakupni bon dodeli pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Prvi datum je bil določen na 10. december 2013, nakupne bone pa je mogoče uveljavljati dvakrat letno do 10. decembra 2017. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni 0,44 EUR plus letna obrestna mera (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven) (61).
(94)
Zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov v primeru izdaje pravic. Poleg tega se morebitna prilagoditev izvede naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Pri povečanju delniškega kapitala brez predkupne pravice prilagoditev ni.
2.3.4 Državni ukrepi podpore za tri zadružne banke
(95)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, je grška centralna banka likvidnostne vrzeli bank Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank ocenila na 249 milijonov EUR, 96 milijonov EUR oziroma 82 milijonov EUR. Skupni znesek likvidnostnih vrzeli je bil torej ocenjen na 427 milijonov EUR. Pokril jih je sklad HFSF, ki je skupini dodelil ustrezen znesek v obveznicah instrumenta EFSF.
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(96)
Grčija je 12. junija 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema banke Emporiki Bank in vlog treh zadružnih bank ponovno vzpostaviti svoje dolgoročno uspešno poslovanje.
2.4.1 Domače poslovanje
(97)
Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je decembra 2009 predstavljalo več kot 20 % bilančne vsote, junija 2013 pa 15 % bilančne vsote (62), bi se moralo do konca leta 2018 zmanjšati na približno […] (63).
(98)
Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.
(99)
Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom banke Emporiki Bank in treh zadružnih bank. Skupina je v obdobju od 31. decembra 2010 do 30. septembra 2012 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Število svojih podružnic s 458 leta 2010 je zmanjšala na 426 leta 2012 (64), v istem obdobju pa je za nekaj sto zmanjšala tudi število svojih zaposlenih v grških bančnih in nebančnih dejavnostih (65).
(100)
Skupina namerava v obdobju od decembra 2012 do decembra 2017 nadalje zmanjšati število podružnic v Grčiji s 739 na […]. Število zaposlenih v bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji se bo z 11 435 zmanjšalo na […] (66).
(101)
Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški grških dejavnosti skupine za […] % z 1 345 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2012 na […] milijonov EUR leta 2017 (67). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških bančnih dejavnosti se bo zato do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod […] %.
(102)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Obresti na vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji znižale. Navedeno znižanje bi se doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Odvisnost skupine od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in širšega financiranja iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 32 % bilančne vsote leta 2012 na le […] % leta 2017 (68).
(103)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na […] % (s 131 % leta 2012 (69)), njena kapitalska ustreznost pa se bo še naprej izboljševala.
(104)
Med prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Skupina bo izboljšala svoje postopke pridobivanja kreditov v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovalno kritje, manjše omejitve) in upravljanjem nedonosnih posojil. Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2014 dosegla […] %, nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla stopnjo […] % (70). Stroški tveganja (oslabitve) se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva z 2 799 milijonov EUR leta 2012 na pro forma osnovi (tj. vključno z banko Emporiki Bank) zmanjšali na […] milijonov EUR leta 2018 (71).
(105)
Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. […]. Njen kapitalski donos bo leta 2018 v Grčiji znašal […] % (72).
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(106)
Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Avgusta 2013 je prodala svojo ukrajinsko odvisno družbo. Število podružnic v jugovzhodni Evropi se je s 622 leta 2009 zmanjšalo na 488 leta 2012 (73).
(107)
Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Prav tako namerava zmanjšati obseg svojih mednarodnih sredstev na […] milijard EUR. Skupina bo za izpolnjevanje tega cilja proučila vse možnosti glede odprodaj ali zmanjšala svoj portfelj. Ta načrtovan obseg mednarodnih sredstev skupine predstavlja zmanjšanje njene tuje aktive za […] do 31. decembra 2012 […].
(108)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjši odvisnosti tujih odvisnih podjetij od njihove grške matične družbe glede likvidnostnega položaja. Financiranje tujih odvisnih družb znotraj skupine se bo od leta 2013 do leta 2017 s 4 172 milijonov EUR zmanjšalo na […] milijonov EUR (74).
(109)
Da bi izboljšala donosnost svojih tujih dejavnosti, skupina načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. V […], na primer, se bo zaprlo […] podružnic od […], število zaposlenih pa se bo med letoma 2012 in 2018 zmanjšalo za […] (-[…]) (75).
(110)
Zato bo njen kapitalski donos znašal […] (76).
2.4.3 Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(111)
Skupina je bila uspešna pri zbiranju znatnih zneskov kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.
(112)
Najprej je skupina zbrala nekaj zasebnega kapitala leta 2009 z izdajo pravic v višini 986 milijonov EUR (77). Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 89, je skupina uspela zbrati kapital tudi od zasebnih vlagateljev med dokapitalizacijo iz pomladi 2013. Dokapitalizacija iz pomladi 2013 je precej zmanjšala delež obstoječih delničarjev, saj je po tej dokapitalizaciji sklad HSFS prejel 83,66 % delnic skupine, prejšnji delničarji pa so ohranili le 4,9-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(113)
Skupina je marca 2014 na trgu zbrala 1,2 milijarde EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije. Navedene nove delnice so bile izdane po višji ceni za delnico, kot jo je plačal sklad HFSF v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(114)
Skupina je 20. aprila 2012 dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 40 %, 60 % in 60 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Skupina je 7. maja 2012 objavila rezultate odkupa (78). Skupna udeležba je znašala 66 %, skupni kapitalski dobiček pa je znašal 333 milijonov EUR. Skupina je 19. aprila 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti za neporavnani nominalni znesek v višini 316 milijonov EUR. Skupina je dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 35 %, 55 % in 55 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Delež sprejetih ponudb je bil 58-odstoten, kapitalski dobiček pa je znašal 103 milijonov EUR.
(115)
Zaradi obeh odkupov se je neporavnani znesek podrejenega in hibridnega dolga z 985 milijonov EUR zmanjšal na 134 milijonov EUR.
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(116)
Grčija se je 12. junija 2014 zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila istega dne, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja. Nadaljnje zaveze, ki so navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.
(117)
Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (79).
(118)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (80).
(119)
Grčija se je glede tujih odvisnih družb skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (81).
(120)
Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala več vrednostnih papirjev in zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (82).
(121)
Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (83).
(122)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izvajala visokokakovostno kreditno politiko, da se zagotovi, da so odločitve glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil usmerjene v čim uspešnejše poslovanje in čim večjo donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina dosegala visoke standarde glede spremljanja kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (84).
(123)
Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (85).
(124)
Nazadnje se je Grčija zavezala, da bo skupina upoštevala nekatere omejitve glede ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja z državno podporo (86).
(125)
Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.
(126)
Grčija je ločeno navedla, da bo pred vsakim odkupom nakupnih bonov, ki bi ga izvedla skupina ali kateri koli državni subjekt, vključno s skladom HFSF, od Komisije pridobila soglasje (87).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(127)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji sporočila o bančništvu iz leta 2008 (88) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).
(128)
Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (89). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (90), saj bi lahko skupino nadzirala država ali manjšinski zasebni lastniki. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja skupine, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.
(129)
Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načeli o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Alpha pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(130)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja z državno podporo, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil, ki bi skladu HFSF preprečevala usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Eurobank, National Bank of Greece in Piraeus Bank) in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečili izmenjavo občutljivih poslovnih informacij, povzročilo izkrivljanje konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
4.1 PRIPOMBE SKUPINE
(131)
Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe skupine glede sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.
(132)
Skupina je glede primernosti ukrepa ugotovila, da je sistemsko pomembna v Grčiji in na bančnih trgih, na katerih posluje. Dodala je, da je njen poslovni model obstojen, kar dokazuje tudi njena dolga ugledna zgodovina.
(133)
Skupina je ugotovila tudi, da sta bili obe dokapitalizaciji posledica vse slabšega gospodarskega okolja in da so bili dodatni ukrepi pomoči rezultat vse globlje finančne krize. Navedla je, da je prejela najmanjši sorazmerni delež državne pomoči do sedaj med grškimi bankami. Skupina je ugotovila, da bo načrt prestrukturiranja glede tega, ali so bili vsi ukrepi sprejeti takoj z namenom, da skupina v prihodnosti ne bo potrebovala dodatne pomoči, zagotovil podrobne informacije o ukrepih za porazdelitev bremena, ki so že bili izvedeni, se izvajajo in so načrtovani. Ugotovila je tudi, da so navedeni ukrepi zagotovili, da je posledice čutil vsak delničar. Ti so skupaj z obstoječo močno poslovno osnovo in trdnostjo postopkov za ocenjevanje kapitala prispevali k zagotavljanju ustrezne kapitalizacije skupine, kar bo pripomoglo k temu, da bo skupina ponovno uspešno poslovala in ne bo več potrebovala državne podpore.
(134)
Poleg tega je skupina pozdravila jasnost pogojev trajne dokapitalizacije, ki bi po njenem mnenju morali popolnoma zajemati razloge, zaradi katerih je potrebovala državno podporo. Ugotovila je tudi, da je bila dokapitalizacija namenjena kapitalski izgubi, ki je nastala zaradi njenega sodelovanja v programu PSI, kar je bil izreden in nepredvidljiv dogodek. Podprla je mnenje, da po grških in evropskih standardih ni prevzela prevelikih tveganj pri pridobitvi državnega dolga. Navedla je, da brez programa PSI leta 2012 ne bi potrebovala dokapitalizacije in bi imela dobre možnosti za poplačilo prednostnih delnic v skladu z njihovimi pogodbenimi pogoji. Poleg tega je pripomnila, da je zaradi sodelovanja skupine v programu PSI sicer zabeležila znatne kapitalske izgube, vendar je imela še vedno pozitivno čisto vrednost sredstev.
(135)
Skupina je dodala, da posluje na zelo trdni osnovi in da je bila zelo proaktivna pri izvajanju ukrepov, da bi uspešno delovala v obdobju izredne obremenitve. Pripomnila je, da od začetka krize ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik ali neprimerno tvegala, ampak se je osredotočala na upravljanje kreditnega tveganja, odpravo neravnovesij v svojem profilu financiranja z ustrezno odprodajo ter aktivno upravljala svojo stroškovno osnovo z racionalizacijo platforme za poslovanje in optimizacijo odhodkov za javna naročila.
(136)
Poudarila je tudi znatno porazdelitev bremena med delničarje. Poleg tega je opozorila na znatne zaščitne ukrepe, ki jih ima na voljo vladni sektor, da dokapitaliziranim bankam prepreči prevzemanje prevelikih tveganj in pozorno spremlja ustrezno izvajanje načrtov prestrukturiranja, kot je imenovanje predstavnika finančnega ministrstva in sklada HFSF v upravni odbor skupine in ustrezne odbore. Poudarila je tudi, da bo sklad HFSF spremljal izvajanje načrta prestrukturiranja in da bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF v primeru dejanske napake odpravljen.
(137)
Skupina je zato menila, da bi morali struktura in pogoji trajne dokapitalizacije obstoječe in nove delničarje močno spodbuditi k sodelovanju pri prihodnjih povečanjih kapitala.
(138)
Skupina je glede nujnosti ukrepa ugotovila, da je bil z ukrepom pomoči odpravljen kapitalski primanjkljaj, ki je nastal zaradi programa PSI, zato je skupina dosegla najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti, ki jih je uvedla grška centralna banka, še naprej imela dostop do refinanciranja ECB in bo še naprej lahko podpirala svoje stranke in grško gospodarstvo v trenutnih težkih razmerah.
(139)
Skupina je glede sorazmernosti ukrepa izrazila namen, da prejete pomoči ne bo uporabljala za izkrivljanje konkurence. Poudarila je tudi, da od prejema državne pomoči ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik. Ugotovila je tudi, da so vse velike grške banke prejemnice pomoči, zanimanje tujih akterjev na grškem trgu za grško tveganje pa upada, zato je zmožnost katerega od prejemnikov pomoči, da izkrivlja konkurenco v škodo katerega od akterjev, ki ni prejemnik pomoči, minimalna.
4.2 PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE
(140)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka priložila sklepu o začetku postopka za skupino Alpha. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine ni ugovarjala.
(141)
Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.
5. PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(142)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.1 PRIPOMBE GRŠKE CENTRALNE BANKE
(143)
Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj se bo postopek dokapitalizacije zaključil s povečanjem delniškega kapitala vseh štirih zadevnih bank.
(144)
Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da bo pri bankah, ki bodo ostale zasebne, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, če pa bi banka postala državna (tj. v lasti sklada HFSF), bi lahko sklad HFSF imenoval novo vodstvo, ki bi ga v vsakem primeru morala oceniti grška centralna banka. Navedla je, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.
(145)
Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.
(146)
Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale, ker bi vodstvo skupine neustrezno ocenilo tveganja ali se bi izvajali tržno agresivni ukrepi.
5.2 PRIPOMBE SKLADA HFSF
(147)
Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega poseganja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu s členom 16(C)(2) zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, ki jim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Poudaril je tudi upravno strukturo sklada HFSF.
(148)
Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega poseganja države ali usklajevanja z njene strani in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.
(149)
Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne prevzemajo prevelikih tveganj. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih; (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.
(150)
Sklad HFSF je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu, in jasna interna navodila navedenim predstavnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.
6. OCENA DRŽAVNE PODPORE, POVEZANE S PREVZEMOM IZBRANIH OBVEZNOSTI TREH ZADRUŽNIH BANK
(151)
Komisija mora najprej oceniti, ali državna podpora, povezana z reševanjem treh zadružnih bank (tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, ki je omogočilo prenos vlog, vključno z medbančnimi obveznostmi, ter terjatev in obveznosti do sklada HDIGF), pomeni državno pomoč v smislu člena 107 (1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(152)
Komisija bo začela z oceno, ali so bili do prednosti upravičeni naslednji morebitni upravičenci: (i) zadružne banke in morebitne prenesene „dejavnosti“ na skupino, in (ii) skupina.
(i) Obstoj pomoči zadružnim bankam in morebitnim prenesenim „dejavnostim“ na skupino
(153)
Komisija glede zadružnih bank ugotavlja, da so bile banke Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank v postopku likvidacije, njihova bančna dovoljenja pa so bila preklicana. Zato na bančnem trgu ne bodo več opravljale gospodarskih dejavnosti.
(154)
Državna podpora, tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, bi državno pomoč prenesenim terjatvam in obveznostim v smislu člena 107(1) Pogodbe pomenila le, če bi skupaj sestavljale podjetje. S pojmom podjetja je zajet vsak subjekt, ki opravlja ekonomsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način njegovega financiranja. Vsaka dejavnost, ki zajema nudenja blaga in storitev na določenem tržišču, je gospodarska dejavnost. Da se ugotovi, ali obstaja pomoč podjetju, je treba torej oceniti, ali prenos terjatev in obveznosti pomeni prenos gospodarske dejavnosti.
(155)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, so bile po reševanju zadružnih bank na skupino prenesene le vloge, medbančne obveznosti ter terjatve in obveznosti do sklada HDIGF. Tri zadružne banke so skupaj zaposlovale 227 oseb in imele 18 podružnic. Poudariti je treba, da med tremi zadružnimi bankami in skupino ni bilo nobenih samodejnih prenosov podružnic ali pogodb o zaposlitvi ali posojil. Zato dejstvo, da posojila niso bila prenesena na skupino, ampak so s tremi zadružnimi bankami v postopku likvidacije, dejstvo, da ni bilo prenosa podružnic, in odsotnost samodejnega prenosa delovnih pogodb prispevajo (91) k ugotovitvi, da ne gre za prenos gospodarske dejavnosti. Prenesenih obveznosti (tj. vlog) ni mogoče šteti za upravičenke državne pomoči, saj niso „podjetje“.
(156)
Na kratko, trije obstoječi pravni subjekti so v postopku likvidacije in ne opravljajo več bančnih dejavnosti. Hkrati prenesena sredstva in obveznosti ne pomenijo gospodarske dejavnosti.
(157)
Zato se ugotovi, da se s tem, ko je sklad HFSF skupini dodelil obveznice instrumenta EFSF za kritje likvidnostne vrzeli prevzetih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, ne omogoča nadaljevanje njihovih gospodarskih dejavnosti. Podpora sklada HFSF zato ne pomeni pomoči likvidiranim subjektom ali pomoči prenesenim sredstvom in obveznostim.
(ii) Obstoj pomoči skupini
(158)
Glede tega, ali prodaja sredstev in obveznosti treh zadružnih bank vključuje državno pomoč skupini, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjeni nekateri pogoji in zlasti, ali (i) je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) prodaja poteka pod tržnimi pogoji, in (iii) država zagotovi najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti (92).
(159)
Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, je grška centralna banka stopila v stik le s štirimi sistemskimi grškimi bankami, da bi na dražbi ponudila izbrana sredstva in obveznosti treh zadružnih bank, saj je menila, da bi morale biti vloge prenesene na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank. Banka Alpha Bank je bila izbrana za najboljšega ponudnika v javnem zbiranju ponudb, ki ga je organiziral organ za reševanje, ta pa je upošteval predlagano ceno ter zmožnost celostnega in hitrega prevzema in vključitve kupljenih vlog.
(160)
Paket, ki je bil naprodaj, je vključeval le vloge brez infrastrukture. Kupec bi zato lahko bila le banka z infrastrukturo in mrežo podružnic v Grčiji, ki jih lahko deponenti uporabljajo.
(161)
Komisija nima razloga za pomisleke, da prodaja ni potekala po tržnih pogojih, zato ugotavlja, da je pomoč skupini mogoče izključiti v skladu s točko 80 sporočila o bančništvu iz leta 2013, točko 20 sporočila o prestrukturiranju in prakso odločanja Komisije (93).
(iii) Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči
(162)
Državna podpora pri prodaji treh zadružnih bank ne daje prednosti nobeni gospodarski dejavnosti ali podjetju. Ukrep torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(163)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči skupini v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(164)
Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (94) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, pomoč. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(165)
Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, pomenila pomoč. Skupina je prejela 940 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je bilo takrat enako 2 % tveganju prilagojene aktive skupine.
7.1.2 Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(166)
Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč skupini z državnim jamstvom ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, saj je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, zato pomeni pomoč.
(167)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom je v skladu z zahtevami iz člena 107(1) Pogodbe. Ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Izredna likvidnostna pomoč je omejena na bančni sektor, zato je ukrep selektiven. Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini omogoča, da še naprej posluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga, zato izkrivlja konkurenco. Skupina je dejavna v drugih državah članicah, finančne institucije iz drugih držav članic pa poslujejo ali bi bile lahko zainteresirane za poslovanje v Grčiji, zato prednost, dodeljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami.
(168)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Dne 31. decembra 2012 je znašal približno 23,6 milijarde EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih prek sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(169)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 1,9 milijarde EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(170)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.
(171)
Glede obstoja prednosti se je količnik kapitalske ustreznosti skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je bilo nadomestilo ukrepa B2 sestavljeno iz natečenih obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatne provizije v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je bil na voljo samo skupini, zato je selektiven.
(172)
Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, to pa je povzročilo izkrivljanje konkurence. Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bi lahko ukrep B2 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami.
(173)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 042 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(174)
Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF svoja sredstva prejema od države. Komisija zato ugotavlja, da zadevno pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil do 1 629 milijonov EUR dodatnega kapitala.
(175)
Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponentom pomenilo zagotovilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala oziroma da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagateljem pomenila zagotovilo, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal k vlaganju kapitala, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga. Navedena prednost je selektivna, saj ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji.
(176)
Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bo ukrep B3 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.
(177)
Ukrep B3 zato pomeni pomoč, kot državno pomoč pa so ga 27. decembra 2012 priglasili tudi grški organi.
7.1.3.4 Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(178)
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) je pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in delna izvedba pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 4 021 milijonov EUR. Celotnega zneska kapitala, ki je bil temu namenjen prek ukrepa B3, ni bilo treba vložiti, saj je bilo 550 milijonov EUR zbranih od zasebnih vlagateljev. Ukrep B4 je pretvorba že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.
(179)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji. Zato je prednost, dodeljena skupini, selektivna. Komisija glede izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4
(180)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2, B3 in B4, znaša 4 571 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.4, je bil le del zneska, namenjenega decembra 2012 (ukrep B3), pretvorjen v dejansko kapitalsko injekcijo (ukrep B4). Dejansko izplačani znesek državne podpore je zato znašal le 4 021 milijonov EUR.
(181)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila, saj se je po prevzemu banke Emporiki Bank povečala. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti s pomočjo tveganju prilagojene aktive na začetku ali na koncu zadevnega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Povedano drugače, kapitalske potrebe, ki naj bi jih navedeni ukrepi državne podpore obravnavali, so že obstajale marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Dejstvo, da je skupina prevzela banko Emporiki Bank precej po marcu 2012, ne bi smelo vplivati na zmanjšanje razmerja „pomoči tveganju prilagojeni aktivi“. Pomoč nima nič manjšega učinka izkrivljanja, ker je skupina izvedla prevzem, ki je povečal njeno tveganju prilagojeno aktivo. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 prevzemov, ki so jih izvedle grške banke, ni upoštevala in njihovih kapitalskih potreb prilagodila navzgor ali navzdol. To potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.
(182)
Prva in druga premostitvena dokapitalizacija ter pismo o zavezi so skupaj znašali 4 571 milijonov EUR. Ta znesek je enak 10,3 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012 (95).
(183)
Ker je skupina uspela pridobiti zasebni kapital, je dejanski znesek, ki ga je sklad HFSF vložil v skupino, znašal le 4 021 milijonov EUR, kar pomeni 9,1 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.
7.1.4 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(184)
Ukrepi A, B1, B2, B3, in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč v obliki dokapitalizacije/tveganju prilagojena aktiva
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
940 milijonov EUR
2 %
B1, B2, B3, B4
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013
Kapitalska podpora
4 571 milijonov EUR
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 021 milijonov EUR)
10,3 %
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 9,1 %)
Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini
5 511 milijonov EUR
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 961 milijonov EUR)
12,3 %
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 11,1 %)
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
Obligacijsko posojilo
Jamstva: 14 milijard EUR dne 30. novembra 2011
Obligacijsko posojilo: 1,6 milijarda EUR dne 30. septembra 2011
L2
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom
Sredstva in jamstvo
23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012
Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini
39,2 milijarde EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(185)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(186)
Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko te motnje odpravijo z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjeni glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je potrdila navedeno stališče s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (96) in sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(187)
Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija dodelila posameznim bankam (97), priznala, da obstaja nevarnost za resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(188)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(189)
V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti:
(a)
primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b)
nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. Določen mora biti torej v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c)
sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa.
(190)
Smernice glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(191)
V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.
(192)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 31. juliju 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)
(193)
Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter njegovih sprememb in podaljšanj (98). Morebitno prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(194)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak le na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(195)
Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Vsaka izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(196)
Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 31. julijem 2013, zato ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(197)
Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti: primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.
(198)
Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 26, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.
(199)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Razlika med temi stroški je višja zlasti od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Grška centralna banka in ECB znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Omejena je na najmanjši potrebni znesek.
(200)
Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je navedena likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo skupina izvedla ukrepe prestrukturiranja, ki bodo zmanjšali njeno odvisnost od financiranja centralne banke ter upoštevala omejitve glede ravnanja, kot je bilo analizirano v oddelku 7.6. S pomočjo navedenih dejavnikov se bo odvisnost od likvidnostne podpore končala v najkrajšem možnem času, takšna pomoč pa bo sorazmerna.
(201)
Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 glede jamstev ni uvedlo nobenih dodatnih zahtev, torej je ukrep L2 tudi v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(202)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 189 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti (99): primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.
(203)
Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 navajata nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske injekcije.
7.4.1 Primernost ukrepov
(204)
Komisija glede primernosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) meni, da so primerne, saj skupini omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Skupina brez dokapitalizacij iz sklada HFSF ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.
(205)
Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako glede dajanja posojil kot glede zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna banka za Grčijo. Propad skupine bi zato povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Pomanjkanje financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja skupine ali ker bi ta prevzemala prevelika tveganja. Navedeni ukrepi so zato usmerjeni zlasti v odpravo posledic programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(206)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 121 in 122 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 99 in 106, je skupina tudi znatno prestrukturirala svoje dejavnosti, pri čemer so že bili izvedeni številni ukrepi za znižanje stroškov. S tem so bili pomisleki Komisije odpravljeni.
(207)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, oziroma za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Zaveze iz uvodnih izjav 121 in 122 tega sklepa zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da vodstvo skupine ne bo prevzemalo prevelikih tveganj in bodo interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni.
(208)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotavljanje, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(209)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalska injekcija omejena na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(210)
Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 206, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(211)
Glede nadomestila za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2) Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (100). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do pretvorbe premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 4,9 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili zato odpravljeni.
(212)
Drugič, Komisija lahko ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije v domačem gospodarstvu sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (101).
(213)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izvedena z dejansko kapitalsko injekcijo maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 212 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.
(214)
Glede ukrepa B4 bi bilo treba kapitalske injekcije v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, kar bi bilo razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, vendar je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (102). Pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 je tržna kapitalizacija skupine znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 4,9 % deleža skupine. Zato uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno ne bi močno vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 212, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je bila cena delnic, ki jih je vpisala država, dovolj nizka.
(215)
Sklad HFSF je izdal tudi nakupne bone in dodelil en nakupni bon za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, ki je sodeloval v dokapitalizaciji iz pomladi leta 2013. Sklad HFSF je navedene nakupne bone dodelil brez plačila. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93, vsak nakupni bon pomeni pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni sklada HFSF, povečana za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven). Nadomestilo, ki ga je sklad HFSF prejel za delnice v svoji lasti, je dejansko omejeno na navedene ravni. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Ker so bili nakupni boni ključni dejavnik za uspeh izdaje pravic in zasebne prodaje, ki jih je skupina izvedla pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013, Komisija meni, da so skupini omogočili zmanjšanje pomoči za 550 milijonov EUR. Simulacije, ki so bile takrat na voljo, so dejansko pokazale, da zasebni vlagatelji zaradi nizkega količnika kapitalske ustreznosti skupine pred dokapitalizacijo in zaradi velike negotovosti, ki je v tistem času prevladovala, brez nakupnih bonov ne bi imeli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Sklad HFSF bi ob uveljavitvi nakupnih bonov prejel minimalno pozitivno nadomestilo, cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah pa je bil privabiti zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in ne bi bil ves bančni sektor pod nadzorom sklada HFSF, zato lahko Komisija iz razlogov iz uvodnih izjav 205 in 212 sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Ta odločitev temelji tudi na dejstvu, da zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne zagotavlja morebitne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice, v primeru izdaje pravic pa se lahko prilagodi le izvršilna cena nakupnega bona, vendar šele naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Poleg tega bo Komisija lahko zaradi zaveze Grčije, da bo pred morebitnim odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal sklad HFSF, od Komisije pridobila soglasje, zagotovila, da morebitni prihodnji odkup ne bo še bolj zmanjšal nadomestila sklada HFSF in povečal nadomestila imetnikom nakupnih bonov.
(216)
Komisija glede tega, da so delnice sklada HFSF neglasovalne, opozarja, da se potreba po pomoči ni pojavila zlasti zaradi prevzemanja prevelikih tveganj. Poleg tega je bil cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ohraniti nekatere banke v zasebnem upravljanju. Okvir odnosov in samodejna ponovna dodelitev glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe, ki bodo zasebnim upravljavcem v prihodnosti preprečili prevzemanje prevelikih tveganj. Program PSI in odkup iz decembra 2012 sta neke vrste nadomestili za državo, saj se je njen dolg skupini zmanjšal za več milijard EUR. Komisija zaradi vseh navedenih razlogov sprejme, da sklad HFSF prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(217)
Komisija ugotavlja, da je skupina prejela zelo visok znesek državne pomoči. Zato bi lahko prišlo do resnega izkrivljanja konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zagotavljajo zlasti, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 121 in 122. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 do 124. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.
(218)
V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe poslovne prakse skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.
(219)
Poleg tega je bil 12. junija 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.
(220)
Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(221)
Zato se sklene, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) ob upoštevanju točke 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 primerne, nujne in sorazmerne.
7.5 SKLADNOST PREVZEMOV S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(222)
Banke, ki prejemajo pomoč, v skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju prevzemov podjetij ne morejo financirati prek državne pomoči, razen če je to potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. V točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je prevzem sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema banke Emporiki Bank s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Učinek prevzema banke Emporiki Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(223)
Prevzem banke Emporiki Bank bo glede operativne donosnosti pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu skupini omogoča uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina pridobi stranke in vloge ter znatno zniža stroške distribucije. Zapira številne podružnice združenega subjekta in tudi racionalizira naloge glavne poslovalnice.
(224)
Kar zadeva likvidnostne položaje, prevzem ugodno vpliva na skupino. Dejansko je razmerje med posojili in vlogami prevzetega subjekta znašalo 115 %, kar je precej manj od zelo visokega razmerja med posojili in vlogami skupine (103). Prispeva torej k znatnemu izboljšanju razmerja med posojili in vlogami skupine.
(225)
Transakcija je imela z vidika statistike pozitiven učinek tudi na količnik kapitalske ustreznosti skupine, saj je skupina prevzela visoko dokapitalizirano banko za plačilo 1 EUR. Pro forma količnik kapitalske ustreznosti združenega subjekta je dne 31. marca 2012 znašal 11,8 %, količnik kapitalske ustreznosti skupine pa je bil le 8,8-odstoten. Podobno je pro forma količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta znašal 11,1 %, količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine pa 7,9 %. Visok kapital banke Emporiki Bank pomeni zaščito pred prihodnjimi izgubami, ki bi se lahko udejanjile v testu izjemnih situacij, kot je prikazano v preglednici 3. Pri statičnem opazovanju povečanja količnika kapitalske ustreznosti skupine je bil precenjen pozitiven učinek na njen dolgoročni kapitalski položaj. Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.
7.5.1.2 Učinek prevzemov na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(226)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(227)
Skupina je za nakup banke Emporiki Bank plačala le 1 EUR. Nakupna cena torej ni bila financirana z državno pomočjo. To pomeni tudi, da skupina zaradi plačila nakupne cene ni imela kapitalskih potreb. Poleg tega je bila banka Emporiki bank ustrezno kapitalizirana (tj. do ravni, ki je bila zahtevana v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012, kot je prikazano v preglednici 3). Zato ni verjetno, da bo imela skupina zaradi prevzema v prihodnosti kapitalsko potrebo.
(228)
Zaradi neobičajnih pogojev (nakup banke, ki je bila popolnoma kapitalizirana zaradi zahtev iz testa izjemnih situacij, za 1 EUR) prevzem banke Emporiki Bank izjemoma ni v nasprotju z zahtevo glede omejitve pomoči na najnižjo potrebno.
7.5.1.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov
(229)
V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da so prevzemi lahko odobreni, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti prevzem pravičen in zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.
(230)
V skladu z oceno uspešnega poslovanja, ki jo je izvedel zunanji svetovalec v začetku leta 2012, je grška centralna banka menila, da banka Emporiki Bank samostojno ni sposobna uspešnega poslovanja. Banki Crédit Agricole je povzročala velike izgube, ki jo je zato želela prodati. Če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko banka Crédit Agricole proučila možnost, da jo pusti, naj propade. Transakcija se zato lahko šteje za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(231)
Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Emporiki Bank, postopek prodaje pa je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Navedeni prevzem je odobril grški organ za konkurenco, zato rezultat prodaje ne ogroža pogojev učinkovite konkurence v Grčiji.
(232)
Poleg tega potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 227, za financiranje tega prevzema ni bila uporabljena državna pomoč (nakup banke, ki je bila kapitalizirana do ravni, potrebne za opravljen test izjemnih situacij grške centralne banke, za 1 EUR).
(233)
Ob upoštevanju navedenega se lahko sklene, da je prevzem banke Emporiki bank v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Emporiki bank
(234)
Ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank in posebnosti prevzema banke Emporiki Bank se sklene, da je navedeni prevzem v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Učinek prevzemov na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(235)
Prevzemi izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank bodo okrepili dolgoročno uspešno poslovanje skupine.
(236)
Natančneje, vključitev vlog treh zadružnih bank v bilanco stanja skupine je izboljšalo njen profil likvidnosti. Neto razmerje med posojili in vlogami banke Alpha Bank S.A. se je zmanjšalo za približno 1,5 %, zmanjšala pa se je tudi njena odvisnost od Eurosistema.
(237)
Poleg tega so prevzemi skupini omogočili, da poveča svoje prihodke z razširitvijo baze strank v več geografskih regijah. Skupina ni prevzela nobene drage infrastrukture ali drage mreže podružnic. Prav tako ni prevzela nobenih posojil. Torej ni povečala svojih zahtev po tveganju ali kapitalskih zahtev.
7.5.2.2 Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(238)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(239)
Plačilo skupine za prevzem prenesenih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank je bilo določeno na 2,1 % vrednosti prenesenih vlog in je znašalo približno 9 milijonov EUR, kar je enako 0,01 % skupne bilance stanja skupine v času prevzema. Navedeno plačilo se zato lahko šteje za zelo nizko. Poleg tega je skupina že zbrala 550 milijonov EUR zasebnega kapitala v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(240)
Sklene se, da je bila prevzemna cena prenesenih sredstev in obveznosti (v glavnem vlog) treh zadružnih bank tako nizka, da ni preprečila omejitve pomoči na najnižjo potrebno.
7.5.2.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov
(241)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 229, v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč razen v izjemnih primerih ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.
(242)
Po mnenju grške centralne banke tri zadružne banke niso bile sposobne uspešnega poslovanja, ukrepi za reševanje pa so bili potrebni zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Prevzemi se zato lahko štejejo za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(243)
Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, edino ponudbo pa je predložila banka, ki je prejela še več pomoči. Obseg prevzetih sredstev in obveznosti ni bil velik in ni spremenil strukture trga (104).
(244)
Komisija zato meni, da je zaradi teh posebnih okoliščin odobritev prevzemov upravičena v skladu s točko 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank
(245)
Sklene se, da so ob upoštevanju posebnosti prevzemov izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank navedeni prevzemi v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3 Skladnost prevzema banke Citibank Greece s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.3.1 Učinek prevzema na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(246)
Prevzem banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners, bo okrepil dolgoročno uspešno poslovanje skupine. Skupina je prevzela posojilno banko z visokim proračunom. Poleg tega je neto portfelj posojil precej manjši od prevzetih vlog.
(247)
Vključitev vlog banke Citibank Greece v bilanco stanja skupine bo izboljšala profil srednje- in dolgoročnega financiranja skupine, obenem pa bo povečala njeno donosnost.
(248)
Poleg tega bo skupina prek prevzemov okrepila svojo franšizo in zmogljivost zbiranja vlog ter s tem izoblikovala uravnovešen in trajnosten poslovni model.
(249)
Pričakovane znatne sinergije v smislu osrednjih funkcij, storitev IT in stroškov poslovanja bodo prispevale k dolgoročno uspešnemu poslovanju skupine.
(250)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.
7.5.3.2 Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(251)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(252)
Skupina je za nakup banke Citibank Greece in družbe Diners plačala le 2 milijona EUR (105).
(253)
Prevzeti portfelj vključuje veliko število posojil, ki so odpisana v celoti. Dejansko bi lahko vrednotenje navedenega novega portfelja posojil izravnalo omejeno kapitalsko potrebo, ki bo nastala zaradi njihove vključitve v bilanco stanja skupine.
(254)
Poleg tega je skupina zbrala 1,2 milijarde EUR zasebnega kapitala po ceni za delnico, ki je bila višja od cene za delnico, po kateri je sklad HFSF vpisal delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(255)
V navedenih posebnih okoliščinah ni mogoče trditi, da je bil prevzem financiran z državno pomočjo. Zaradi prevzema se ne bo povečala potreba po pomoči ali zmanjšalo nadomestilo obstoječe pomoči.
7.5.3.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzema
(256)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 241, se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.
(257)
Nakupna cena, plačana za banko Citibank Greece, je bila zelo nizka in skupina je zbrala visok znesek zasebnega kapitala po visoki ceni za delnico. Zato se ne more šteti, da je bila za financiranje navedenega prevzema uporabljena pomoč.
(258)
Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil ponudbe za prevzem obsega dejavnosti, ki ga je prevzela skupina, zato ta ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.
(259)
Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 257 in 258 prevzem ne spada med prepovedane dejavnosti iz točk 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju. Poleg tega Komisija opozarja, da potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj.
7.5.3.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Citibank Greece
(260)
Sklene se, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja skupine (106) in posebnosti prevzema banke Citibank Greece skladen z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju
(261)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Grška vlada je zaradi navedenega dejavnika izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(262)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 4 571 milijonov EUR, kar je manj kot znesek izgub, vknjižen po programu PSI (4 786 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave niso posledica zlasti prevzemanja prevelikih tveganj, bo Komisija v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.
(263)
Največji del kapitalskih potreb izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine grškemu tveganju državnih posojilojemalcev manjša kot izpostavljenost drugih grških bank, zato ni mogoče šteti, da je nakopičila prekomerne izpostavljenosti državnemu dolgu. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.
(264)
Grško gospodarstvo se je od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, skupina pa je prevzela banko z manj uspešnim poslovanjem v obliki banke Emporiki Bank, zato mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Skupina mora torej kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, racionalizirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.
(265)
Drugi pomembni vir izgub skupine so bila njena posojila grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (107).
(266)
Vendar del kapitalskih potreb skupine in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij. Leta 2012 na primer so izgube ustvarjale dejavnosti na Cipru, v Romuniji, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Bolgariji, dejavnosti v Albaniji pa so dosegle le prag dobička. Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb skupine, je pokazal, da so napovedi kreditne izgube v osnovnem scenariju znašale 921 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 201 milijonov EUR. Tuja aktiva je pomenila tudi izčrpavanje likvidnosti, saj je financiranje znotraj skupine znašalo več milijard EUR.
(267)
Skupina je imela med štirimi največjimi grškimi bankami najnižji delež grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, izguba zaradi programa PSI pa je bila večja od pomoči, prejete prek ukrepov B, B2, B3 in B4, zato je mogoče skleniti, da večina izgub in potreba po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji omogoča, da omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.
(268)
Nazadnje, omejen del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine v zvezi z njenimi tujimi odvisnimi družbami.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(269)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(270)
Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se sooča skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je soočala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila v zadnjih letih odvisna od matičnega podjetja.
7.6.2.1 Grške bančne dejavnosti
(271)
Glede likvidnosti in odvisnosti skupine od financiranja iz Eurosistema je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance stanja v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.
(272)
Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami iz uvodne izjave 118 zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(273)
Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je Grčija zavezala tudi, da bo skupina nadalje zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 118. Tako znižanje stroškov vlog bo bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.
(274)
Po začetku krize je skupina začela z racionalizacijo svoje poslovne mreže v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih (108). Do leta 2017 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih […] %. Da bi skupina dosegla ta cilj, se je Grčija zavezala, da bo skupina do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na […] oziroma […], skupne stroške (109) v Grčiji pa na največ […] milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.
(275)
Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 32,4 % portfelja (110). Skupina namerava okrepiti svojo kreditno politiko (omejitve, zavarovalno kritje) in se osredotočiti na osnovno dejavnost, da bi čim bolj zmanjšala svoje izgube. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izpolnjevala visoke standarde glede njene kreditne politike, da bi upravljala tveganja in v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodni izjavi 122.
7.6.2.2 Upravljanje podjetij
(276)
Glede na to, da ima sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala iz leta 2014 v lasti 69,9 % (111) delnic skupine, a z omejeno glasovalno pravico, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzorujejo skupino, v lasti tudi nakupne bone, zato bi, če bi v obdobju prestrukturiranja cena delnice narasla, prejemali polne ugodnosti. Lahko bi se ustvarilo moralno tveganje, zato sta se skupina in sklad HFSF leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenih glavnih delničarjev in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči, da bi vodstvo skupine prevzemalo prevelika tveganja. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(277)
Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 266.
(278)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo skupina še naprej osredotočala na svoj domači trg. Skupina je že prodala nedonosno odvisno družbo v Ukrajini. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje nadaljnjo racionalizacijo svoje mreže v odvisnih družbah, ki jih je obdržala, kot je opisano v uvodni izjavi 109.
(279)
Skupni znesek tuje aktive se bo do 31. decembra 2017 (v primerjavi z 31. decembrom 2012) zmanjšal vsaj še za […] %.
(280)
Splošna donosnost mednarodnih dejavnosti bo ponovno vzpostavljena od […] dalje.
(281)
Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 119, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da tuja odvisna podjetja ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju
(282)
Osnovni scenarij iz oddelka 2.4 kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati naj bi po napovedih kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni.
(283)
Komisija se je seznanila z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (112). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj skupina v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostaja donosna in dobro kapitalizirana.
(284)
Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1,2 milijarde EUR, zadostuje za preživetje v osnovnem scenariju iz testa izjemnih situacij iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za poplačilo prednostnih delnic, kar je skupina izvedla aprila 2014 (113). Skupina bo grški centralni banki predložila tudi pogojni kapitalski načrt, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe višje od kapitalskih potreb, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da je v osnovnih kapitalskih potrebah, kot jih je ocenila grška centralna banka, predvidena določena stopnja obremenitve. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije kapitalske potrebe, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami, z zbiranjem kapitala marca 2014 pa se je pokazalo, da je skupina ponovno pridobila dostop do kapitalskih trgov.
(285)
Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(286)
Zato se sklene, da je skupina sprejela zadostne ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(287)
Kot je navedeno v sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.
7.6.3.1 Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov
(288)
Skupina je že odprodala nekaj malih podjetij v tujini (Ukrajina) in zmanjšala del svojega portfelja, da bi okrepila svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. Skupina je na primer od leta 2009 do leta 2013 tujo aktivo zmanjšala za 1,9 milijarde EUR (114).
(289)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev v jugovzhodni Evropi, kot je opisano v uvodni izjavi 107. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi navedenih zavez bistveno zmanjšala geografsko območje v jugovzhodni Evropi, na katerem deluje. Z zmanjševanjem mednarodnih sredstev skupine se bo zmanjšalo tudi naključno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. Zmanjševanje torej pripomore k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.
(290)
Skupina je svoje zavarovalniške dejavnosti prodala leta 2007. Zato nima nobene znatne dejavnosti na navedenem trgu, ki bi jo bilo mogoče prodati in ustvariti sredstva.
(291)
Da bi skupina omejila svoje kapitalske potrebe, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 119. Poleg tega zaveze Grčije zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.
(292)
Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Število njenih zaposlenih se zmanjšuje, plače pa prilagajajo navzdol. Grčija se je zavezala tudi, da bo omejila nadomestila upravljavcem skupine, […].
7.6.3.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu
(293)
Delež starih delničarjev skupine se je zmanjšal z izdajo pravic, ki je bila zaključena leta 2009 (115), nato pa še z dokapitalizacijo sklada HFSF (ukrep B4) in zbiranjem zasebnega kapitala iz leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev skupine, med katere so spadali vlagatelji, ki so vložili kapital leta 2009, je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa le 4,9 %. Poleg tega skupina dividend v denarnih sredstvih ni izplačala že od leta 2008. Ob navedeni porazdelitvi bremena starih delničarjev je skupina od začetka krize leta 2008 zbrala znaten znesek zasebnega kapitala, tj. 986 milijonov EUR leta 2009, 550 milijonov EUR leta 2013 in 1 200 milijonov EUR leta 2014.
7.6.3.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(294)
Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 828 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 436 milijonov EUR, kot je opisano v uvodni izjavi 114.
(295)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, navedena v uvodni izjavi 124. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6.3.4 Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena
(296)
Lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje premoženja in zmanjšanjem portfelja posojil, sta v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, precej nižja od tega, kar Komisija običajno šteje za zadostno. Zmanjšanje se nanaša le na tuje dejavnosti (116), ki predstavljajo omejen del skupine (117), v okviru prestrukturiranja pa ni predvideno nobeno zmanjšanje obsega portfelja posojil in vlog v Grčiji. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, obravnavanih v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstev, da je banka Alpha Bank prejela najmanj pomoči med velikimi grškimi bankami, prejeta pomoč pa v celoti izpolnjuje pogoje za izvzetje iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(297)
Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(298)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo finančna ustanova imela po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela kapitalsko podporo, enako 12 % njene tveganju prilagojene aktive (118). Poleg tega je skupina 30. novembra 2011 pridobila likvidnostna jamstva v višini 14 milijard EUR, 30. septembra 2011 pa državna obligacijska posojila v višini 1,6 milijarde EUR, kar skupaj predstavlja 25 % bilance stanja skupine na navedeni datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom. Ukrepi za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence so torej zaradi navedenega visokega zneska pomoči utemeljeni. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 obsegal 15-odstotni tržni delež na področju posojil in 13-odstotni tržni delež na področju vlog. Prevzem banke Emporiki Bank, v manjši meri pa tudi treh zadružnih bank in grških dejavnosti banke Citibank, je povečal tržne deleže skupine. Po prevzemu banke Emporiki Bank je imela skupina na področju vlog v Grčiji 30. junija 2013 21-odstotni tržni delež, njeni tržni deleži na področju stanovanjskih hipotekarnih posojil, posojil potrošnikom in posojil podjetjem pa so bili 23-, 20- oziroma 21-odstotni (119). Po prevzemu grških dejavnosti banke Citibank se je tržni delež skupine na področju vlog povečal za manj kot 1 %.
(299)
Komisija opozarja, da so težave skupine nastale predvsem zaradi zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikemu tržnemu deležu ne predvideva zmanjšanja bilance stanja in posojil v Grčiji.
(300)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile opravljanje bančnih dejavnosti na tujih trgih.
(301)
Komisija glede tega ugotavlja, da bo skupina poleg že zmanjšane zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja nadalje prestrukturirala in zmanjšala svojo tujo aktivo do 30. junija 2018 (120) ob zavezi, da za financiranje rasti navedenih dejavnosti ne bo uporabila pomoči. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.
(302)
Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotavljanju, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne na primer za rast na tujih trgih.
(303)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(304)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.7 SPREMLJANJE
(305)
V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (121), bo Grčija zagotovila, da bo do konca obdobja prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala s soglasjem Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Zato se lahko sklene, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja ustrezno spremljano.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(306)
Sklene se, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči B1, B2, B3 in B4 s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe, saj jih je izvajala pred uradno odobritvijo Komisije. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih izvaja Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Alpha Bank S.A. zagotovila grška centralna banka in zajamčila Grčija (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je spomladi 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).
2. Financiranje skupne likvidnostne vrzeli v višini 427 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF izvedel v okviru prenosa izbranih sredstev in obveznosti bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank in Cooperative Bank of Western Macedonia na banko Alpha Bank S.A. decembra 2013, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
3. Ob upoštevanju načrta prestrukturiranja za skupino Alpha Bank Group (banka Alpha Bank z vsemi njenimi odvisnimi podjetji in podružnicami), ki je bil predložen 12. junija 2014, in zavez, ki jih je na isti datum predložila Grčija, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:
(a)
kapitalska injekcija v višini 940 milijonov EUR, ki jo je maja 2009 Grčija dodelila banki Alpha Bank S.A. v okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Alpha Bank S.A. zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 1 900 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B2);
(e)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 9. julija 2014