РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 461/2013
z dne 21. maja 2013
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 18 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (v nadaljnjem besedilu: PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je z Uredbo (ES) št. 1645/2005 (3) spremenil raven veljavnih izravnalnih ukrepov proti uvozu PET iz Indije. Spremembe so bile rezultat pospešenega pregleda, začetega v skladu s členom 20 osnovne uredbe. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (4) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili nato po delnih vmesnih pregledih spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008 (5) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 906/2011 (6). Poznejši delni vmesni pregled se je zaključil brez spremembe veljavnih ukrepov z Izvedbeno uredbo (EU) št. 559/2012 (7). Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (8) sprejela ponudbe o zavezi treh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena.
(2)
Ti izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev.
2. Obstoječi protidampinški ukrepi
(3)
Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (9) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 (10) uvedel dokončno protidampinško dajatev za nadaljnjih pet let.
3. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) veljavnih dokončnih izravnalnih ukrepov je Komisija 25. novembra 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda v skladu s členom 18 osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: pregled zaradi izteka ukrepa). Zahtevek je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata v Evropi (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo skoraj 95 % proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.
(6)
Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členoma 22(1) in 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila indijsko vlado, da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanju, da se razjasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. Vendar Komisija v zvezi s povabilom na posvetovanje od indijske vlade ni prejela odgovora.
4. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(7)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 24. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (12) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
5. Vzporedna preiskava
(8)
Komisija je 24. februarja 2012 začela tudi pregled v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 o veljavnih protidampinških ukrepih za uvoz PET s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske (13).
6. Preiskava
6.1. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(9)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu:obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2008 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
6.2. Strani, ki jih zadeva preiskava
(10)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države.
(11)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(12)
Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Indiji ter proizvajalcev in uvoznikov v Uniji se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki pozvani, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.
(13)
Na vzorčenje se je odzvalo sedem proizvajalcev izvoznikov in izrazilo pripravljenost za sodelovanje pri preiskavi v zvezi s pregledom. Na podlagi tega je bil izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov glede na obseg izvoza v Unijo. Temu vzorcu ni nihče ugovarjal, niti vzorčeni niti nevzorčeni proizvajalci in tudi ne pristojni organi v Indiji.
(14)
Trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom so bili ustrezno poslani vprašalniki in vsi trije so jih izpolnili in poslali odgovore. Ker pa je bilo iz izpolnjenega vprašalnika enega vzorčenega indijskega proizvajalca razvidno, da je v OPP izvažal samo neznatne količine zadevnega izdelka, ni bilo primerno izračunati stopenj subvencioniranja za to družbo. Preveritveni obiski so bili na koncu opravljeni pri preostalih dveh proizvajalcih izvoznikih, ki sta skupaj predstavljala 99 % celotnega obsega uvoza iz Indije v Unijo v OPP.
(15)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov (v nadaljnjem besedilu: razkritje) je sodelujoči indijski proizvajalec zahteval izračun subvencijske stopnje. V zvezi s tem je bilo ponovno potrjeno, da je bil izvoz te družbe neznaten in zato ni imel učinka na ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa. Ta zahtevek je bil zato zavrnjen.
(16)
Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vključeval štiri družbe med trinajstimi proizvajalci Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, izbran pa je bil na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Vzorec je predstavljal več kot 50 % vse ocenjene proizvodnje Unije in prodaje v OPP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(17)
Nekatere zainteresirane strani so izrazile ugovore glede vzorčenja proizvajalcev Unije. Trdile so, da: (i) Komisija ne bi smela uporabiti vzorčenja, predvsem zaradi tega, ker se vzorčenje ni uporabilo v prejšnji preiskavi; (ii) se je uporabljeni metodi za izbiro vzorca nasprotovalo z utemeljitvijo, da „zamenjuje tri različne korake“, in sicer preverjanje reprezentativnosti, opredelitev industrije Unije in vzorčenje; (iii) je bil začasni vzorec oblikovan na podlagi napačnih in nepopolnih informacij; (iv) izbran začasni vzorec ni reprezentativen, ker vključuje subjekte namesto skupin; trdile so tudi, da vključitev družb, od katerih je ena nedavno izvedla odprodajo sredstev, v drugem primeru pa je šlo za povezano prodajo, zmanjšuje reprezentativnost vzorca.
(18)
Argumenti strani so se obravnavali na naslednje načine:
-
Odločitev o uporabi vzorca proizvajalcev Unije se sprejme za vsako preiskavo posebej na podlagi posebnih okoliščin posameznega primera, člen 22(6) osnovne uredbe pa ne ureja uporabe takega vzorca za določitev škode v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa. Za razliko od prejšnjih preiskav, ko je bila preiskava vseh družb, ki so se javile in sodelovale, izvedljiva, je Komisija pri sedanjem pregledu menila, da zaradi velikega števila proizvajalcev Unije v razpoložljivem času ne bi bilo mogoče vseh ustrezno preiskati in so pogoji iz člena 27 zato bili izpolnjeni.
-
Komisija ni „pomešala“ ugotavljanja reprezentativnosti, določanja industrije Unije in izbire začasnega vzorca, saj so bili ti koraki vseskozi neodvisni drug od drugega in se je o njih odločalo posebej. Ni bilo dokazano, v kolikšni meri je uporaba podatkov o proizvodnji in prodaji, ki so jih zagotovili proizvajalci Unije v okviru ugotavljanja reprezentativnosti, vplivala na reprezentativnost vzorca.
-
Vzorec je bil oblikovan na podlagi razpoložljivih informacij v času izbire v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Po pripombah strani glede posebnih podatkov družb je bila pregledana reprezentativnost vzorca. Nobena pripomba se ni upoštevala kot utemeljena.
-
Vzorec je bil izbran tako, da predstavlja največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje, ki se lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času, kot zahteva člen 27 osnovne uredbe. Subjekti, ki pripadajo večjim skupinam in za katere je bilo ugotovljeno, da delujejo neodvisno od drugih hčerinskih družb iste skupine, se štejejo za reprezentativne za industrijo Unije, zato ni bilo treba preiskati celotne skupine na konsolidirani osnovi. Obenem so se družbe vzorčile kot gospodarski subjekti, pri čemer se je zagotovilo preverjanje vseh ustreznih podatkov. Poleg tega so odprodaje in povezane prodaje v obravnavanem obdobju sodile med značilnosti zadevnega sektorja, zato se šteje, da nobeden od navedenih elementov ni zmanjšal reprezentativnosti vzorca.
(19)
Po razkritju so strani ponovile zgoraj navedene argumente, ki so že bili obravnavani.
(20)
V obvestilu o začetku je bilo predvideno vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nobeden od štiriindvajsetih pozvanih nepovezanih uvoznikov ni sodeloval v sedanji preiskavi.
(21)
Po začetku postopka je bil vzpostavljen stik z vsemi petimi znanimi dobavitelji surovin, ki so prejeli ustrezen vprašalnik. Javila sta se dva dobavitelja, ki sta izpolnila vprašalnik.
(22)
Po začetku postopka je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi uporabniki in združenji uporabnikov. Izpolnjen vprašalnik je predložilo sedemnajst uporabnikov. Odzvalo se je dvajset združenj uporabnikov iz šestnajstih držav članic in predstavilo stališča.
7. Preverjanje prejetih informacij
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju in prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
Proizvajalci izvozniki
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;
(b)
Proizvajalci Unije:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemska;
-
Equipolymers, Italija, Nemčija;
-
Neo Group, UAB, Litva;
-
Novapet SA, Španija;
(c)
Uporabniki v Uniji
-
Coca-Cola Europe, Belgija;
-
Nestle Waters France, Francija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek pri tem pregledu je enak kot v prvotni preiskavi, tj. PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Indije. Trenutno se uvršča pod oznako KN 3907 60 20.
2. Podobni izdelek
(25)
Kot v prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, tj. PET, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v zadevni državi, in PET, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in uporabo. Zato se ta izdelka štejeta za podobna izdelka v skladu s členom 2(c) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(26)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:
Državne sheme
(a)
Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS)
(b)
Shema za povračilo dajatev (v nadaljnjem besedilu: DDS)
(c)
Shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS)
(d)
Shema usmeritve v izdelek (v nadaljnjem besedilu: FPS)
(e)
Dobropis za spodbudo imetnikom statusa (v nadaljnjem besedilu: SHIS)
(f)
Shema vnaprejšnjih odobritev (v nadaljnjem besedilu: AAS)
(g)
Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS)
(h)
Shema posebnih ekonomskih con/shema izvozno usmerjenih obratov (v nadaljnjem besedilu: SEZ/EOU)
(i)
Shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS)
(j)
Shema oprostitve davka na dohodek (v nadaljnjem besedilu: ITES)
Regionalne sheme
(k)
Shema spodbud Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: WBIS)
(l)
Shema spodbud pri kapitalskih naložbah vlade Gudžarata
(m)
Shema spodbud pri prometnem davku Gudžarata (v nadaljnjem besedilu: GSTIS)
(n)
Shema oprostitve dajatev za elektriko Gudžarata (v nadaljnjem besedilu: GEDES)
(o)
Paketna shema spodbud (v nadaljnjem besedilu: PSI) vlade Maharaštre
(27)
Sheme, navedene v točkah (a) in (c) do (h), temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Dokument o zunanjetrgovinski politiki, ki je pomemben za OPP te preiskave, je „Zunanjetrgovinska politika 2009-2014“. Poleg tega indijska vlada v priročniku o postopkih, Zvezek I (v nadaljnjem besedilu: HOP I 2009-2014), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014. Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.
(28)
Shema iz točke (b) temelji na oddelku 75 zakona o carini iz leta 1962, oddelku 37 zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, oddelkih 93A in 94 zakona o javnih financah iz leta 1994 ter pravilih o povračilu carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo; za OPP so se uporabljale vseindustrijske stopnje (AIR) za povračilo dajatev 2011-2012, objavljene v obvestilu št. 68/2011 - Customs (carina) (N.T.) z dne 22. septembra 2011. Shema za povračilo dajatev se v poglavju 4 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 imenuje tudi shema za odpust dajatev.
(29)
Shema iz točke (i) temelji na oddelkih 21 in 35A zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (v nadaljnjem besedilu: RBI) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
(30)
Shema iz točke (j) temelji na zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se vsako leto spreminja z zakonom o javnih financah.
(31)
Shemo iz točke (k) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v poročilu oddelka vlade Zahodne Bengalije za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999, ki ga je nadomestilo poročilo št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004.
(32)
Shemo iz točke (l) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.
(33)
Shemo iz točke (m) upravlja vlada Gudžarata in temelji na njeni politiki industrijskih spodbud.
(34)
Shema iz točke (n) temelji na bombajskem zakonu o dajatvi za elektriko iz leta 1958.
(35)
Shemo iz točke (o) upravlja država Maharaštra in temelji na resolucijah oddelka vlade Maharaštre za industrijo, energijo in delo.
(36)
Preiskava je pokazala, da so v OPP naslednje sheme prinesle ugodnosti vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v zvezi z zadevnim izdelkom:
Državne sheme
(a)
Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS)
(b)
Shema za povračilo dajatev (v nadaljnjem besedilu: DDS)
(c)
Shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS)
(d)
Dobropis za spodbudo imetnikom statusa (v nadaljnjem besedilu: SHIS)
(e)
Shema vnaprejšnjih odobritev (v nadaljnjem besedilu: AAS)
Regionalne sheme
(f)
Shema spodbud Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: WBIS).
2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)
(a) Pravna podlaga
(37)
Podroben opis DEPBS je v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavju 4 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(38)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(39)
Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (v nadaljnjem besedilu: SION), ob upoštevanju domnevne uvozne količine v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne uvozne količine, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP sedanje preiskave je bila 8 % z najvišjo dovoljeno vrednostjo 58 INR/kg.
(40)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času podajanja izvozne izjave.
(41)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(42)
Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Rok za predložitev vlog je 3 mesece po izvozu, vendar, kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2009-2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).
(43)
Ugotovljeno je bilo, da sta obe vzorčeni družbi v prvih treh četrtinah OPP uporabili to shemo.
(d) Sklepi o DEPBS
(44)
DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.
(45)
Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(46)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS.
(e) Odprava DEPBS in prehod na DDS
(47)
DEPBS je bila z javnim obvestilom št. 54 (RE-2010)/2009-2014 z dne 17. junija 2011 dokončno podaljšana za tri mesece, kar je podaljšalo obdobje njene uporabe do 30. septembra 2011. Ker pozneje ni bilo objavljeno nobeno nadaljnje podaljšanje, je bila DEPBS s 30. septembrom 2011 dejansko umaknjena. Zato je bilo treba preveriti, če se lahko uvedejo ukrepi glede na člen 15(1) osnovne uredbe.
(48)
IV je razložila Komisiji, da se lahko družbe po odpravi sheme DEPBS odločijo za drugo shemo za oprostitev/odpust dajatev, opredeljeno v poglavju 4 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, tj. shemo vnaprejšnjih odobritev (AAS) ali shemo za povračilo dajatev (DDS).
(49)
Preiskava je pokazala, da sta obe vzorčeni družbi začeli koristiti DDS takoj, ko je bila DEPBS odpravljena. Treba je opozoriti, da je bila DDS uvedena leta 1995 in je obstajala skupaj z DEPBS v prvih treh četrtinah OPP in več let pred OPP. Vendar izvozniki niso mogli koristiti DDS hkrati z DEPBS za iste izvoze. V prvih treh četrtinah OPP je stopnja DDS znašala 2,2 % z najvišjim dovoljenim zneskom 1,5 INR/kg, zaradi česar je bila DDS manj ugodna in tako manj privlačna kot DEPBS. Treba je opozoriti, da je indijska vlada sprejela ukrepe za organizacijo nemotenega prehoda z DEPBS na DDS, kot je prikazano v okrožnici št. - 42/2011 - Customs (carina) z dne 22. septembra 2011. V tej okrožnici je pojasnjeno, da je program povračil dajatev v zadevnem letu vključeval izdelke, ki so do takrat spadali v shemo DEPBS. Ista okrožnica navaja, da je bilo za sektorje, ki delujejo v okviru DEPBS, odločeno, da se zagotovi nemoten prehod za izdelke v teh sektorjih in se jih hkrati vključi v program povračil. Prehodna ureditev določa, da se za te izdelke nekoliko zmanjšajo stopnje v primerjavi DEPBS, in sicer za 1 % do 3 % za večino izdelkov. Drugače povedano, ta okrožnica navaja, da so bile stopnje povračila dajatev z začetkom veljavnosti 1. oktobra 2011 določene tako, da prinašajo podobne ugodnosti kot odpravljena DEPBS.
(50)
Stopnja DDS, ki se uporablja za zadevni izdelek, se je 1. oktobra 2011 zvišala z 2,2 % na 5,5 % vrednosti FOB, povezani najvišji dovoljeni znesek pa se je zvišal z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. Za to novo stopnjo je bilo ugotovljeno, da je podobna stopnjam subvencioniranja DEPBS, ki so se uporabljale do 30. septembra 2011, in sicer 8 % ter z najvišjim dovoljenim zneskom 58 INR/kg. Glede na cene PET, ki so prevladovale v OPP, se je na splošno uporabljal najvišji dovoljeni znesek DEPBS, kar v teoriji pomeni ugodnosti v višini 4,64 INR/kg ali 5,8 %. Kar zadeva DDS, se najvišji dovoljeni znesek ni uporabljal, zato so teoretične ugodnosti znašale 5,5 %.
(51)
Preiskava je potrdila sklepanje iz prejšnje uvodne izjave. Povprečna letna stopnja subvencioniranja vzorčenih družb je znašala 5,5 % za DEPBS in 6 % za DDS.
(52)
Primerjava obeh shem kaže tudi na to, da imata veliko skupnih značilnosti izvajanja.
(53)
Uvodne izjave (47). (48) do (51) dokazujejo, da so se osnovne ugodnosti kljub odpravi sheme DEPBS še naprej neprekinjeno dodeljevale, in to po skoraj enaki stopnji, tako da se je zagotovil nemoten prehod na shemo za povračilo dajatev. Zato se ugotavlja, da subvencije niso bile ukinjene v smislu člena 15(1) in da se proti DEPBS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(54)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov je en proizvajalec izvoznik trdil, da je bila DEPBS umaknjena, zato se proti njej ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi. V odgovor na to je treba opozoriti, da je DEPBS 30. septembra 2011 prenehala veljati, kot je pojasnjeno tudi v uvodni izjavi (47). Vendar se je subvencioniranje nadaljevalo, izvozniki pa lahko namesto DEPBS zaprosijo za ugodnosti v okviru npr. DDS ali AAS in jih tudi prejmejo. Ta argument je bil zato zavrnjen.
(f) Izračun višine subvencije
(55)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v OPP.
(56)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencij dodeljeni za skupne prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine.
(57)
Glede na navedeno sta stopnji subvencije, ugotovljeni za vzorčeni družbi v okviru te sheme, znašali 3,78 % oziroma 4,42 %.
3. Shema za povračilo dajatev („DDS“)
(a) Pravna podlaga
(58)
DDS je podrobno opisana v pravilih o povračilu carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor so spremenjena z zaporednimi uradnimi obvestili.
(b) Upravičenost
(59)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(60)
Upravičen izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki je izračunan kot delež vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Indijska vlada je določila stopnje povračila za več izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi povprečne količine ali vrednosti materialov, ki se uporabijo kot vložki pri proizvodnji izdelka, in povprečnega zneska dajatev, ki se plačajo na vložke. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek v OPP je bila 5,5 % vrednosti FOB z najvišjim dovoljenim zneskom 5,5 INR/kg.
(61)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko se podrobnosti o odpremi vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se navede, da izvoz poteka na podlagi DDS, znesek DDS pa je nepreklicno določen. Potem ko prevozna družba izpolni splošni izvozni manifest (EGM) in carinski urad izvede ustrezno primerjavo tega dokumenta s podatki iz odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev izplačila zneska povračila, in sicer bodisi z neposrednim plačilom na bančni račun izvoznika ali denarnim nakazilom.
(62)
Izvoznik mora poleg tega predložiti dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne bo predložil BRC v določenem roku.
(63)
Znesek povračila se lahko porabi za kakršen koli namen.
(64)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu lahko knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.
(65)
Ugotovljeno je bilo, da sta vzorčeni družbi v zadnji četrtini OPP uporabili DDS.
(d) Sklepi o DDS
(66)
DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znesek povračila dajatev je finančni prispevek indijske vlade. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.
(67)
Obenem je DDS zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(68)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi.
(69)
Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti DDS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DDS.
(70)
To potrjuje okrožnica indijske vlade št. 24/2001, ki jasno navaja, da stopnje povračila dajatev niso povezane z vzorcem dejanske porabe vložkov in dejanskim učinkom na vložke določenega izvoznika ali posameznih pošiljk, regionalnim organom pa daje navodilo, da ekipe na terenu ob zahtevkih za povračilo, ki jih vložijo izvozniki, ne zahtevajo dokazil o dejanskih dajatvah, plačanih za uvožene ali domače vložke.
(71)
Na podlagi navedenega se sklene, da se proti DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(72)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku je indijska vlada dolžna izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP.
(73)
Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(74)
Glede na navedeno sta stopnji subvencije, ugotovljeni za zadevni vzorčeni družbi v okviru te sheme, znašali 1,65 % oziroma 1,32 %.
4. Shema usmeritve v trg (FMS)
(a) Pravna podlaga
(75)
FMS je podrobno opisana v odstavku 3.14 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in odstavku 3.8 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(76)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Praktično izvajanje
(77)
V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednicah 1 in 2 v Dodatku 37(C) HOP I 2009-2014, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 3 % vrednosti FOB. Od 1. aprila 2011 je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednici 3 v Dodatku 37(C) („Special Focus Markets“ - trgi posebne usmeritve), upravičen do dobropisa za dajatve v višini 4 % vrednosti FOB. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, rude, žita, sladkor in naftni derivati.
(78)
Dobropisi za carine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom.
(79)
Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), VI nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.
(80)
Ugotovljeno je bilo, da sta vzorčeni družbi v OPP uporabljali to shemo.
(d) Sklepi o FMS
(81)
FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za carine FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.
(82)
Poleg tega je FMS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 4(4) osnovne uredbe.
(83)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(84)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.
(85)
Stopnji subvencije, ugotovljeni za zadevni vzorčeni družbi v OPP v okviru te sheme, sta znašali 0,19 % oziroma 0,87 %.
5. Dobropis za spodbudo imetnikom statusa („SHIS“)
(a) Pravna podlaga
(86)
SHIS je podrobno opisan v poglavju 3.16 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in odstavku 3.10 HOP I 2009-2014. Podroben opis statusnih kategorij je v odstavkih 3.10.1 do 3.10.4 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in odstavkih 3.1 do 3.5 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(87)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki ali trgovci izvozniki, ki se jim prizna naziv imetnikov statusa.
(c) Praktično izvajanje
(88)
Do tega statusa so upravičeni trgovci in proizvajalci izvozniki. Vložnikom se glede na njihovo opravljanje izvoza v trenutnem letu in nekaj prejšnjih letih dodeli en od naslednjih statusov: Export House, Star Export House, Trading House, Start Trading House, Premier Trading House.
(89)
Imetniki statusa so v okviru SHIS upravičeni do dobropisa za dajatve v višini 1 % vrednosti FOB izvoza v sektorjih, določenih v odstavku 3.16.4 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014, in sicer v sektorjih usnja (brez dodelanega usnja), tekstila in jute, ročnih del, inženirstva (brez nekaterih podsektorjev), plastike in osnovnih kemikalij (brez farmacevtskih izdelkov). Zadevni izdelek, ki je vrsta plastike, sodi v okvir sheme.
(90)
Dobropisi za dajatve SHIS niso prenosljivi in jih je treba porabiti za plačilo dajatev na uvoz investicijskega blaga za izdelavo izdelkov, ki spadajo v enega od zajetih sektorjev.
(91)
Če je vložnik med letom koristil dajatev nič v okviru EPCG, za zadevno leto ni upravičen do SHIS za izvoz.
(92)
Shema je bila uvedena leta 2009 za izvoz v obdobju 2009-2010 in 2010-2011 in se od takrat vsako leto podaljšuje. Zadnje podaljšanje (prim. uradno obvestilo št. 07/2012 - Customs (carina) z dne 9. marca 2012) je podaljšalo veljavnost sheme do 31. marca 2013.
(93)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropis za dajatve SHIS po obračunskem načelu lahko knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.
(94)
Preiskava je pokazala, da je v OPP ena vzorčena družba uporabila to shemo, medtem ko druga do nje ni bila upravičena zaradi določbe, opisane v uvodni izjavi (90).
(d) Sklepi o SHIS
(95)
SHIS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve SHIS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve SHIS pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.
(96)
Poleg tega je SHIS zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(97)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Poleg tega bo dobropis za dajatve na koncu porabljen za plačilo dajatev na uvoz investicijskega blaga, ki ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(98)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.
(99)
Stopnja subvencije, ugotovljena za to shemo za edino vzorčeno družbo, ki je v OPP uporabljala to shemo, je znašala 1 %.
6. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(100)
Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2009-2014 in poglavju 5 HOP I 2009-2014.
(b) Upravičenost
(101)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev.
(c) Praktično izvajanje
(102)
Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda IV po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(103)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači izdelovalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(d) Sklepi o EPCGS
(104)
EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.
(105)
EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez zaveze za izvoz. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.
(106)
EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.
(e) Izračun višine subvencije
(107)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki ustreza običajnemu obdobju amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža celotno vrednost ugodnosti med tem obdobjem. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.
(108)
V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljanjem izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine.
(109)
Stopnji subvencije, ugotovljeni za zadevni vzorčeni družbi v OPP v okviru te sheme, sta znašali 0,55 % oziroma 0,56 %.
7. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(110)
Ugotovljeno je bilo, da je le ena vzorčena družba v OPP koristila to shemo. Preiskava pa je pokazala, da so bile ugodnosti, ki jih je pridobila družba, zanemarljive, zato AAS ni bila nadalje obravnavana.
8. Shema spodbud Zahodne Bengalije 1999 („WBIS 1999“)
(a) Pravna podlaga
(111)
Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: VZB), je podrobno opisana v uradnem obvestilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo VZB.
(b) Upravičenost
(112)
Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičene do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud.
(c) Praktično izvajanje
(113)
Država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z oprostitvijo centralnega prometnega davka (v nadaljnjem besedilu: CST) in odpustom centralnega davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: CENVAT) na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države.
(114)
V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, ki so iz uporabe teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se podjetje nahaja ali se bo nahajalo.
(115)
Ugotovljeno je bilo, da je ena vzorčena družba v OPP koristila to shemo.
(d) Sklepi
(116)
Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek VZB, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitev CST in odpust CENVAT na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.
(117)
Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja.
(118)
Proti WBIS 1999 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun višine subvencije
(119)
Znesek subvencije je bil izračunan na osnovi zneska prometnega davka in CENVAT na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 1,36 %.
9. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(120)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, je za vzorčena proizvajalca izvoznika znašal 7,53 % oziroma 8,17 %.
SHEMA
DEPB
DDS
FMS
SHIS
SSIIB
WBIS
Skupaj
PODJETJE
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nič
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
Nič
8,17
10. Sklepi o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja
(121)
V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.
(122)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (26) do (118), je bilo ugotovljeno, da so med preiskavo v zvezi s pregledom indijski izvozniki zadevnega izdelka še naprej koristili subvencioniranje s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(123)
Ugodnosti shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo te ugodnosti v bližnji prihodnosti postopno odpravljene. Poleg tega je vsak izvoznik upravičen do več shem subvencioniranja.
(124)
Proučeno je bilo tudi, ali bi se v primeru odprave ukrepov izvoz v Unijo izvajal v znatnem obsegu.
(125)
Indija je velik proizvajalec zadevnega izdelka. Na podlagi podatkov, zbranih med preiskavo, je bila proizvodna zmogljivost Indije v OPP okoli 700 000-900 000 ton, s povečanjem proizvodnje pa se načrtuje skupna zmogljivost države v višini 1 600 000 - 1 800 000 ton do leta 2014. Posledično se ocenjuje, da bo presežek zmogljivosti glede na povpraševanje na domačem trgu leta 2014 znašal okoli 600 000-700 000 ton, kar bi predstavljalo 21-25 % celotne potrošnje Unije v OPP.
(126)
V teh okoliščinah so indijski proizvajalci zadevnega izdelka močno odvisni od izvoza in obstaja verjetnost, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov povečal obseg izvoza v Unijo, ki je bil že v OPP znaten.
(127)
Proizvajalec izvoznik je navedel, da bi se presežek zmogljivosti po letu 2014 zmanjšal, zaradi česar bi bilo stanje presežka zmogljivosti le začasno. Treba je opozoriti, da je bilo domnevno zmanjšanje presežka zmogljivosti po letu 2014 ugotovljeno v skladu z napovedmi poročila o tržnih informacijah. Zato je bilo sklenjeno, da ta navedba ni spremenila analize v zvezi z razvojem presežkov zmogljivosti.
(128)
Po razkritju je proizvajalec izvoznik trdil, da so bili pomembni začasni presežki zmogljivosti neizogibni, saj se na splošno povečanja proizvodne zmogljivosti lahko izvedejo le z velikimi povečanji zaradi najmanjše velikosti sodobnih obratov PET. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je proizvodna zmogljivost v OPP in naslednjem letu povečala v razponu od najmanj 150 000 do 200 000 ton. Torej navedeno sklepanje samo ne more upravičiti razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz iz uvodne izjave (125). V tem okviru je vzrok razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz vsekakor nepomemben. Zato je bila trditev zavrnjena.
(129)
Nekatere strani so trdile, da bi razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz, ki nastaja v Indiji, lahko absorbirale tudi druge tretje države, zato razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz, kot ga je izračunala Komisija, ni bil pravilno ocenjen. Ni se domnevalo, da bi se celota katerega koli razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz preusmerila v Unijo. Zato je bila trditev zavrnjena.
(130)
Na podlagi navedenega se lahko sklene, da obstaja verjetnost nadaljevanja subvencioniranja.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(131)
Podobni izdelek proizvaja 13 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.
(132)
Dvanajst znanih proizvajalcev Unije, ki jih v tem primeru zastopa pritožnik, je sodelovalo v preiskavi in jo podpiralo. Še en znan proizvajalec Unije ni sodeloval v sedanjem pregledu.
(133)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v OPP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in zahtevek za pregled.
(134)
Za trg Unije za PET je značilno sorazmerno veliko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj Unije. Industrija Unije za PET je v obdobju od leta 2000 do 2012 doživela več tranzicij. Trg je v postopku konsolidacije s številnimi nedavnimi prevzemi in zaprtji. Novi izdelki, kot so reciklirani PET in biološki PET, se še naprej razvijajo skupaj kot razmeroma nov stranski produkt industrije recikliranja.
(135)
Po razkritju so nekatere strani trdile, da je bil opis položaja industrije Unije netočen, saj je pet proizvajalcev dejansko pripadalo veliki mednarodni skupini, drugi trije proizvajalci pa so bili povezani z družbami za embalažo PET. Nobeno izmed teh dejstev ni v nasprotju z opisom iz uvodne izjave (134), ki izrecno navaja, da proizvajalci Unije običajno pripadajo večjim skupinam, kot je bilo razkrito. Učinek te koncentracije je obravnavan v uvodni izjavi (207). Ocena učinka omejenega trga je analizirana v uvodnih izjavah (202) do (204).
(136)
Kot je že navedeno, je bil zaradi razmeroma velikega števila sodelujočih proizvajalcev Unije izbran vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki so v OPP predstavljali več kot 50 % proizvodnje in prodaje celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja unije
(137)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o nesodelujočem proizvajalcu Unije temeljili na ocenah na podlagi zahtevka za pregled.
(138)
Potrošnja se je po začetnem povečanju v letih 2009 in 2010 rahlo zmanjšala, in sicer v primerjavi z letom 2008 za 2 % v OPP, ko je skupaj znašala 2 802 milijona ton.
Preglednica 1
Potrošnja
2008
2009
2010
OPP
Obseg (v tonah)
Potrošnja
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeks (2008 = 100)
100
102
102
98
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in zahtevek za pregled
2. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije
(139)
Kljub veljavnim ukrepom se je uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju več kot podvojil, in sicer z začetnih 46 313 ton leta 2008 na 96 678 ton v OPP.
(140)
Indijski tržni delež je zato zrasel z 1,6 % leta 2008 na 3,5 % v OPP in tako dosegel raven, ki znatno presega tržni delež, ugotovljen pri zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa (0,3 %).
(141)
Povprečna cena v OPP je znašala 1 285 EUR/tono. To kaže na 22 % povišanje cene v obravnavanem obdobju, ki je bila dosežena v OPP po začetnem znižanju v višini 21 % leta 2009.
Preglednica 2
Uvoz iz Indije
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza (v tonah)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeks (2008 = 100)
100
96
181
209
Povprečna cena
1 054
834
1 031
1 285
Indeks (2008 = 100)
100
79
98
122
Tržni delež uvoza (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Vir:
Eurostat
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
(a) Uvoz iz Tajske, Tajvana, Malezije in Indonezije
(142)
Kot navedeno, je pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske potekal vzporedno s sedanjo preiskavo.
(143)
Uvoz iz Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 56 % kljub 59 % zmanjšanju do leta 2010. Kljub temu je skupni obseg uvoza ostal pod ravnjo de minimis.
(144)
Zadevni tržni delež se je torej povišal z 0,7 % leta 2008 na 1,1 % v OPP.
(145)
Povprečna cena v OPP je znašala 1 310 EUR/tono, kar je 1,5 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije. To kaže na 27 % povišanje cene v obravnavanem obdobju, ki je bila dosežena v OPP po začetnem znižanju v višini 18 % leta 2009.
Preglednica 3
Uvoz iz Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske (v tonah)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeks (2008 = 100)
100
64
41
156
Tržni delež uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeks (2008 = 100)
100
62
40
160
Uvozna cena (EUR/tono)
1 030
843
1 055
1 310
Indeks (2008 = 100)
100
82
102
127
Vir:
Eurostat
(b) Uvoz iz Kitajske, Združenih arabskih emiratov (ZAE), Irana in Pakistana
(146)
Uvoz iz drugih tretjih držav z veljavnimi protidampinškimi ukrepi se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 69 % po 49 % povečanju leta 2009. Le uvoz iz Kitajske je ostal stabilen.
(147)
Tržni delež zadevnih držav se je zmanjšal z 8,2 % leta 2008 na 2,6 % v OPP, vključno predvsem ZAE (1,7 % v OPP) in Kitajske (0,6 % v OPP).
(148)
Povprečna cena v OPP je znašala 1 258 EUR/tono, kar je 5,5 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije. To kaže na 24 % povišanje v obravnavanem obdobju, ki je bilo doseženo v OPP po začetnem 22 % znižanju leta 2009.
Preglednica 4
Uvoz iz Kitajske, ZAE, Irana in Pakistana
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz Kitajske, ZAE, Irana in Pakistana (v tonah)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeks (2008 = 100)
100
149
80
31
Tržni delež uvoza iz Kitajske, Združenih arabskih emiratov, Irana in Pakistana (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeks (2008 = 100)
100
146
79
31
Uvozna cena (EUR/tono)
1 016
789
949
1 258
Indeks (2008 = 100)
100
78
93
124
Vir:
Eurostat
(c) Uvoz iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov
(149)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov, vključno z Omanom, Južno Korejo, Rusijo, Mehiko in Saudovo Arabijo, se je po 71 % povečanju leta 2009 v obravnavanem obdobju povečal za 59 %. Med letom 2009 in OPP je Oman postal največja država izvoznica v Unijo.
(150)
Tržni delež zadevnih držav se je povečal z 9,7 % leta 2008 na 15,8 % v OPP, predvsem zaradi 4,3 % povečanja uvoza iz Omana. Tržni delež Južne Koreje je v OPP znašal 4 %, kar je 5 % pod njegovo najvišjo ravnjo leta 2009.
(151)
Povprečna cena je znašala 1 273 EUR/tono, kar je 4,3 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije. To kaže na 10 % povišanje v obravnavanem obdobju, ki je bilo doseženo leta 2010 in v OPP po začetnem 24 % upadu leta 2009. Povprečna cena uvoza iz Omana je v OPP znašala 1 310 EUR/tono, kar je 1,5 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije. Povprečna cena uvoza iz Južne Koreje je bila 1 294 EUR/tono, kar je 2,7 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije.
Preglednica 5
Uvoz iz drugih tretjih držav
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeks (2008 = 100)
100
171
168
159
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeks (2008 = 100)
100
168
165
162
Uvozna cena (EUR/tono)
1 156
879
997
1 273
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
110
Glavni izvozniki (v tonah)
Oman
0
52 632
95 646
120 286
Južna Koreja
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusija
546
546
3
50 427
Mehika
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudova Arabija
230
20 454
50 108
24 756
Drugo
98 422
148 609
111 156
103 468
Vir:
Eurostat
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(152)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe so bili proučeni vsi gospodarski dejavniki in kazalci, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(153)
Za analizo škode so bili določeni škodni kazalniki na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje subvencioniranja in okrevanje zaradi učinkov prejšnjega subvencioniranja) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije za vse proizvajalce Unije na podlagi informacij, zbranih od industrije Unije, iz zahtevka za pregled in javno dostopnih statističnih podatkov;
-
mikroekonomski kazalniki (zaloge, povprečne cene na enoto, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) so bili ocenjeni za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi informacij, ki so jih predložili.
(154)
En vzorčen proizvajalec Unije je junija 2010 opustil enega svojih proizvodnih obratov. Kupil ga je drug proizvajalec Unije. Analiza makroekonomskih kazalnikov temelji na podatkih, zbranih od vseh proizvajalcev Unije, zato prodaja ni vplivala na obseg ali posamezne kazalnike analize škode.
(155)
Pri analizi bi bilo treba najprej pojasniti, da so na razmere na trgu Unije, predvsem na cene in obseg prodaje podobnega izdelka, vplivali nekateri svetovni gospodarski dogodki konec leta 2010 in v začetku leta 2011. V tem obdobju se je zmanjšala preskrba z bombažem, zaradi česar se je povečalo povpraševanje po poliestrskih vlaknih na azijskem trgu. PET in poliestrska vlakna so na začetku proizvodnega postopka močno odvisni od iste surovine, tj. prečiščene tereftalne kisline (PTA). Posledica povečanega povpraševanja po poliestrskih vlaknih je bila nezadostna ponudba PTA, kar je zvišalo cene PET. Tudi proizvajalci PET na Bližnjem vzhodu so odvisni od PTA iz Azije, zato je prišlo do nenadnega upada uvoza PET v Unijo. Istočasno so se glavni dobavitelji PTA v Uniji sklicevali na višjo silo, posledica katere so bile dodatne omejitve domače proizvodnje PET.
4.1. Pripombe strani
(156)
Nekatere strani so izpodbijale veljavnost analize škode iz razloga, da temelji na pomanjkljivih informacijah, kar je vplivalo tudi na pravico do obrambe zainteresiranih strani. Izraženi so bili zlasti v nadaljevanju navedeni argumenti.
(157)
Nekatere strani so trdile, da informacije, zbrane od proizvajalcev Unije, niso bile v skladu z navodili za izpolnjevanje vprašalnika, po katerih se podatki različnih družb ne bi smeli združevati. Zato so trdile, da so bile zbrane informacije netočne in nepopolne, ker so bile sporočene vrednosti združene za vzorčeni subjekt. Treba je opozoriti, da so bile informacije ustrezno zbrane in preverjene na kraju samem. Ugotovljeno je bilo, da zbrane informacije zagotavljajo dovolj točno predstavo o industriji Unije, zato je bilo treba zgoraj navedeno trditev zavrniti. Po razkritju so strani ponovile svojo trditev. Predstavljeni niso bili nobeni novi argumenti ali dokazi. Nekatere strani so ponovile svojo trditev, da so bili podatki, ki jih je zagotovila ena vzorčena družba, nepopolni, ker se niso nanašali na celotno skupino, ampak le na izbran subjekt znotraj skupine. Ta pripomba se je obravnavala v fazi vzorčenja, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (18).
(158)
Iste strani so trdile, da je Komisija poskušala popraviti očitane pomanjkljivosti zbranih informacij tako, da je poslala dodatne vprašalnike. V zvezi s tem je treba pojasniti, da je Komisija dejansko poslala dodatne vprašalnike, vendar jih je naslovila le na nevzorčene proizvajalce Unije, da bi zbrala informacije o makroekonomskih kazalnikih, pomembnih za oceno škode, zato, da dopolni informacije, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije. Po razkritju so nekatere strani ponovile trditev, ne da bi predložile nove argumente ali predstavile nove dokaze. Trditev strani je bilo zato treba zavrniti.
(159)
Poleg tega so iste strani trdile tudi, da so bile informacije, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci, v nasprotju z obveznostmi iz člena 29 osnovne uredbe, ker so bile informacije, ki niso bile zaupne narave, predložene kot zaupne informacije in tako izključene iz javne dokumentacije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile informacije označene kot omejene v skladu z zahtevkom strani, ki jih je predložila. Na zahtevo strani je bil priznan zaupnosti predloženih informacij ponovno obravnavan, po potrebi pa so se take informacije po privolitvi zadevnih družb označile kot odprte za inšpekcijo zainteresiranih strani. Zato je bila zavrnjena tudi ta trditev.
4.2. Makroekonomski kazalniki
(a) Proizvodnja
(160)
V skladu z izgubo tržnega deleža industrije Unije (obravnavano v uvodni izjavi (164)) se je proizvodnja Unije med letom 2008 in OPP zmanjšala za 11 %. Zmanjševanje proizvodnje Unije se je začasno ustavilo le leta 2010, ko je zrasla v primerjavi z letom 2009, a je bila vseeno za 4 % nižja od ravni iz leta 2008. Nadalje se je zmanjšala v OPP.
Preglednica 6
Skupna proizvodnja Unije
2008
2009
2010
OPP
Proizvodnja (v tonah)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeks (2008 = 100)
100
91
96
89
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(161)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 23 %. Ta trend je povezan z zaprtjem več proizvodnih obratov, ki je bilo deloma kompenzirano z odprtjem novih tovarn.
(162)
Izkoriščenost zmogljivosti se je povečala s 75 % leta 2008 na 86 % v OPP. Povečana izkoriščenost zmogljivosti se lahko razlaga v zvezi s prizadevanji za prestrukturiranje industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (134).
Preglednica 7
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2008
2009
2010
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeks
100
87
84
77
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
75
77
85
86
Indeks (2008 = 100)
100
104
114
116
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled
(c) Obseg prodaje
(163)
Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je razvijal enako kot proizvodnja in se je v obravnavanem obdobju skrčil za 6 %.
Preglednica 8
Skupna prodaja industrije Unije v Uniji
2008
2009
2010
OPP
Prodaja (v tonah)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeks (2008 = 100)
100
89
95
94
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled
(d) Tržni delež
(164)
Po začetnem 13 % padcu leta 2009 je industrija Unije ponovno pridobila del tržnega deleža, ki so ga izgubili ZAE, Južna Koreja, Iran in Pakistan, čeprav se je v istem obdobju povečeval obseg uvoza iz Indije, Omana in drugih tretjih držav (Rusije, Mehike in Saudove Arabije). Skupno se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 %.
Preglednica 9
Tržni delež industrije Unije
2008
2009
2010
OPP
Tržni delež industrije Unije (%)
80
70
74
77
Indeks (2008 = 100)
100
87
93
97
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat
(e) Rast
(165)
Trg je v obravnavanem obdobju stagniral. Industrija Unije ni doživela rasti, ki bi ji koristila, nasprotno, kljub prizadevanjem za prestrukturiranje je industrija Unije izgubila dodaten tržni delež zaradi naraščajočega uvoza zlasti iz držav brez veljavnih ukrepov. Rahlo zmanjšanje potrošnje v OPP je posledica začasnega pomanjkanja surovine (PTA) v Uniji in tudi na svetovnem trgu.
(f) Zaposlovanje in produktivnost
(166)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2008 in OPP znižala za 41 %. Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševala, tudi leta 2010, ko se je proizvodnja povečala (glej uvodno izjavo (160)). Glede na naraščajočo produktivnost je to zmanjšanje odraz prizadevanj za prestrukturiranje številnih proizvajalcev Unije.
(167)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 50 %. To kaže na dejstvo, da se je proizvodnja zmanjševala počasneje kot raven zaposlovanja, in je pokazatelj povečane učinkovitosti industrije Unije. To je bilo zlasti očitno leta 2010, ko se je proizvodnja povečala, stopnja zaposlenosti pa znižala, pri čemer je bila produktivnost za 37 % večja kot leta 2008.
Preglednica 10
Zaposlovanje in produktivnost
2008
2009
2010
OPP
Število zaposlenih
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeks
100
79
70
59
Produktivnost (ton/zaposleno osebo)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeks (2008 = 100)
100
115
137
150
Vir:
izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled
(g) Višina dejanske stopnje subvencioniranja
(168)
Učinek višine dejanske stopnje subvencioniranja indijskega uvoza na industrijo Unije se ob upoštevanju cenovne občutljivosti trga za ta izdelek ne sme obravnavati kot zanemarljiv. Opozoriti je treba, da je ta kazalnik pomembnejši v smislu verjetnosti ponovitve analize škode. V primeru razveljavitve ukrepov bi pri subvencioniranem uvozu verjetno nastali takšni obseg in cene, da bi bil učinek višine stopnje subvencioniranja znaten.
(h) Okrevanje zaradi učinkov prejšnjega subvencioniranja
(169)
Proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav pri nekaterih gospodarskih kazalnikih industrije Unije po uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov leta 2001, vendar tudi ti dokazujejo, da je industrija Unije še vedno ranljiva.
4.3. Mikroekonomski kazalniki
(a) Zaloge
(170)
Raven zalog v OPP je bila za 24 % višja v primerjavi z ravnjo leta 2008. Vendar pa so zaloge v primerjavi s proizvodnjo ostale na predhodno ugotovljenih ravneh, tj. med 5 % in 6 %.
Preglednica 11
Zaloge
2008
2009
2010
OPP
Končne zaloge
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeks (2008 = 100)
100
106
105
124
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(b) Razvoj cen
(171)
Kar zadeva razvoj cen, so se te po začetnem znižanju leta 2009 (-16 %), ki ga je povzročila predvsem gospodarska kriza, leta 2010 približale ravni iz leta 2008. Temu je sledila nenadna rast povprečne cene na enoto v OPP, tako da je bilo povečanje v obravnavanem obdobju 25 %.
(172)
Nenadno rast cen v OPP se lahko pripiše nepričakovanemu razvoju dogodkov na trgu bombaža konec leta 2010 in v prvi četrtini leta 2011. Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava (155)), je bila posledica rekordnih cen bombaža preusmeritev na poliestrska vlakna, ki se proizvajajo iz iste surovine kot PET. Zlasti povečano povpraševanje po surovini PTA je dvignilo cene PET v Aziji in na Bližnjem vzhodu, kar je vplivalo tudi na cene PET v Uniji. Višjo ceno v Uniji v navedenem času je okrepilo še kratkotrajno pomanjkanje PTA v Uniji, saj se je en proizvajalec PTA v Uniji skliceval na višjo silo.
Preglednica 12
Prodajna cena na enoto v Uniji
2008
2009
2010
OPP
Prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)
1 066
891
1 045
1 330
Indeks (2008 = 100)
100
84
98
125
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(c) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(173)
Prodajne cene PET običajno sledijo cenovnim trendom glavnih surovin (večinoma PTA in monoetilenglikola - MEG), saj pomenijo do 90 % celotnega stroška PET. PTA je naftni derivat, njegova cena pa se oblikuje na podlagi cene surove nafte. To povzroča veliko nestanovitnost cen PET.
(174)
Poleg tega se PET proizvaja iz iste surovine kot poliestrska vlakna, njihova proizvodnja pa je v enakem obsegu kot proizvodnja PET odvisna od razpoložljivosti PTA. Ker so poliestrska vlakna alternativa za bombaž v tekstilni industriji, je cena PET odvisna tudi od razvojev na trgu bombaža.
(d) Plače
(175)
Povprečne plače so se v obravnavanem obdobju znižale za 7 %. To znižanje je potekalo v OPP in povečalo prej ugotovljeno povečanje produktivnosti (glej uvodno izjavo (167)).
Preglednica 13
Plače
2008
2009
2010
OPP
Plače (povprečna plača na osebo)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
93
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(e) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(176)
Dobičkonosnost in donosnost naložb sta se med letom 2008 in OPP znatno izboljšali. Dobiček od prodaje na trgu Unije se je povečal z -7,9 % leta 2008 na 5,3 % v OPP, donosnost naložb pa se je izboljšala z -9,6 % na 10,6 %. Leto 2008 so zaznamovali izredno slabi rezultati enega proizvajalca Unije. Kljub temu izboljšanje finančnega položaja industrije Unije v letih 2009 in 2010, ko so bile cene pod ravnjo iz leta 2008, dokazuje ohlapno razmerje med cenami in dobičkonosnostjo. Po drugi strani se zdi, da je izboljšanje dobičkonosnosti tesno povezano z boljšo izkoriščenostjo zmogljivosti in povečano produktivnostjo, kot je bilo ugotovljeno zgoraj.
(177)
Zaradi razvoja dogodkov na svetovnem trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011, skupaj s prej opisanimi prizadevanji za prestrukturiranje in boljšo učinkovitostjo, je industrija Unije leta 2010 lahko izboljšala dobičkonosnost, ki je v OPP dosegla 5,3 % raven.
(178)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil tak razvoj nepričakovan in izreden, in se ga ne bi smelo obravnavati kot reprezentativnega za splošen položaj industrije Unije.
(179)
V zvezi s tem je treba omeniti, da je industriji Unije koristilo povišanje cen PET konec leta 2011 in na začetku leta 2012, saj je določila fiksno ceno PTA pred opisanimi dogodki na trgu. Glede na statistične podatke o razvoju po OPP, ki so jih predložile strani, so se stopnje dobička proizvajalcev PET leta 2012 bistveno zmanjšale. To potrjuje, da so na dobičkonosnost leta 2011 (OPP) dejansko močno vplivali nepričakovani in začasni svetovni gospodarski dogodki (uvodna izjava (155)), ki se verjetno ne bodo ponovili in jih ni mogoče obravnavati kot stalne in reprezentativne za položaj industrije Unije.
Preglednica 14
Dobičkonosnost in donosnost naložb
2008
2009
2010
OPP
Dobičkonosnost prodaje Unije (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeks
100
221
261
267
Donosnost naložb(%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeks (2008 = 100)
100
224
292
310
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(f) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(180)
Denarni tokovi so se v obravnavanem obdobju znatno izboljšali, kar je kazalo na nedavno izboljšanje dobičkonosnosti industrije Unije.
Preglednica 15
Denarni tok
2008
2009
2010
OPP
Denarni tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeks (2008 = 100)
100
269
363
375
V % prometa
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeks (2008 = 100)
100
176
242
229
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(181)
Ni bilo posebnih dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so proizvajalci Unije vključeni v večje skupine.
(g) Naložbe
(182)
Raven naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 35 %. Začetne naložbe iz leta 2008 so strmo upadle leta 2009 in od takrat še niso popolnoma okrevale.
Preglednica 16
Naložbe
2008
2009
2010
OPP
Naložbe (v tisoč EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeks (2008 = 100)
100
7
22
65
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
5. Sklep o položaju industrije Unije
(183)
Analiza makroekonomskih podatkov je pokazala, da se je obseg proizvodnje in prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tržni delež industrije Unije od začetnega upada leta 2009 še ni v celoti okreval in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za skupno 3 odstotne točke (na 77 % v OPP). Zmanjšanje zaposlovanja in zmogljivosti je posledica tekočega prestrukturiranja in se opaža v smislu povečane izkoriščenosti zmogljivosti in produktivnosti.
(184)
Obenem so najpomembnejši mikroekonomski kazalniki kazali znake izboljšanja. Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok so se znatno povečali, zlasti leta 2010 in v OPP. Po drugi strani so naložbe leta 2009 strmo upadle in od takrat niso okrevale.
(185)
Na splošno se je gospodarski položaj industrije izboljšal. Vendar je to izboljšanje razmeroma nov pojav, ki do neke mere temelji na nepredvidenem in začasnem razvoju dogodkov na trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011 (glej uvodno izjavo (155)). Zdi se, da to potrjujejo tudi razpoložljive informacije o razvoju stopenj dobička industrije Unije leta 2012 (glej uvodno izjavo (179)), ki se je v primerjavi z OPP zmanjšal.
(186)
Glede na zgornjo analizo se je položaj industrije Unije izboljšal in zdi se, da ne nastaja znatna škoda. Kljub očitnim pozitivnim trendom in znatnim prizadevanjem za prestrukturiranje pa je industrija Unije še vedno v občutljivem položaju.
(187)
Po razkritju so nekatere strani nasprotovale sklepu, da je industrija Unije še vedno šibka, ter trdile, da je industrija Unije v dobrem stanju in da se je od leta 1999 znatno preoblikovala. Vendar je treba opozoriti, da razvoj vseh gospodarskih kazalnikov kljub splošnemu izboljšanju in konsolidaciji v obravnavanem obdobju ni bil pozitiven (kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (184)). Zmanjšali so se npr. proizvodnja, obseg proizvodnje in tržni delež. Poleg tega je bilo izboljšanje razmeroma nov pojav, ki je bil zaradi padca dobičkonosnosti v letu 2012 kratkotrajne narave. Na podlagi tega se je štelo, da je industrija Unije še vedno v občutljivem položaju, čeprav znatne škode v OPP ni bilo. Zato je bil ta argument zavrnjen.
(188)
Po razkritju so nekatere strani nasprotovale uporabi podatkov, ki se nanašajo na obdobje po OPP za analizo gospodarskega položaja industrije Unije. Kot odgovor na to trditev se je potrdilo, da je bil položaj industrije Unije ocenjen za obravnavano obdobje in da na podlagi tega znatna škoda ni bila ugotovljena. Vendar je razvoj dobičkonosnosti industrije Unije po OPP v tem primeru pomemben zlasti v okviru razvoja izrednih dogodkov na svetovnem trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011. Ponazarja tudi nestanovitnost, značilno za ta sektor. Zato je bil ta argument zavrnjen.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(189)
Preiskava je pokazala, da je bil uvoz iz Indije še naprej subvencioniran, in nič ne kaže na to, da se bo subvencioniranje v prihodnosti zmanjšalo ali prekinilo.
(190)
Analiza predvidevanja verjetnega obsega uvoza v Unijo iz Indije je pokazala, da bi se glede na razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (glej uvodno izjavo (125)), ravni cen in privlačnost trga Unije v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Indije verjetno zvišal na ravni, ki bi presegale ravni iz OPP. Skupaj z načrtovanim povečanjem zmogljivosti naj bi razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v bližnji prihodnosti po pričakovanjih znašal okoli 600 000-700 000 ton, kar bi predstavljalo okoli 21-25 % celotne potrošnje Unije v OPP.
(191)
Indijske uvozne cene se bodo ob nadaljevanju subvencioniranja v primeru odprave ukrepov proti Indiji po pričakovanjih še naprej nižale. Poleg tega bodo morali izvozniki tekmovati z nizkimi uvoznimi cenami iz drugih držav, zato bodo verjetno svoje cene še znižali, da bi povečali tržni delež na trgu Unije.
(192)
Glede na navedeno bo industrija Unije verjetno izpostavljena velikemu obsegu uvoza iz Indije po subvencioniranih cenah, nižjih od povprečnih cen industrije Unije, kar bo ogrozilo njen nedavno izboljšan gospodarski položaj. Posledično obstaja verjetnost ponovitve znatne škode, če bi se ukrepi proti Indiji odpravili.
2. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz
(193)
Kot je navedeno zgoraj (glej uvodno izjavo (125)), imajo proizvajalci izvozniki v Indiji možnost povečati obseg svojega izvoza na trg Unije. Indija je v obravnavanem obdobju znatno povečala svojo proizvodno zmogljivost (glej uvodno izjavo (125)). Glede na razpoložljive informacije se pričakuje, da bo svojo zmogljivost še povečala, kar bo v bližnji prihodnosti povzročilo razliko med domačo potrošnjo in razpoložljivo proizvodno zmogljivostjo za izvoz v višini 600 000-700 000 ton. Tak razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz je treba šteti kot znatnega, saj predstavlja okoli 21-25 % sedanje potrošnje Unije v OPP.
(194)
Čeprav je bil uvoz v Unijo razmeroma majhen, se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil in obstaja tveganje, da bi se znatna količina izvoza iz Indije preusmerila v Unijo.
3. Izguba izvoznih trgov
(195)
Za indijski uvoz v Turčijo in Južno Afriko trenutno veljajo ukrepi trgovinske zaščite. Posledična morebitna izguba teh izvoznih trgov za Indijo je še en kazalec, da bi ta v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno ciljala na trg Unije.
(196)
Po razkritju so nekatere strani nasprotovale sklepom glede izgube izvoznih trgov za Indijo. Trdile so, da sta oba trga obrobna izvozna trga, zato se v primeru odprave ukrepov izvoz s teh trgov ne bi mogel v znatnem obsegu preusmeriti na trg Unije. Opozoriti je treba, da samo obstoj trgovinske zaščite na nekaterih trgih izključuje vsako smiselno primerjavo relativnega pomena trgov z ukrepi ali brez njih za določeno državo. V nasprotju s trditvijo se prav tako ni štelo, da bi se obseg izvoza iz Indije, danega na ta trga, preusmeril na trg Unije. Namesto tega se je štelo, da obstoj ukrepov trgovinske zaščite v drugih tretjih državah omejuje absorpcijsko sposobnost tretjih trgov v zvezi s predvidenim povečanjem razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz v Indiji. Zato je bil ta argument zavrnjen.
(197)
Obstoj ukrepov trgovinske zaščite v tretjih državah kaže tudi na to, da se bo obnašanje indijskih izvoznikov pri določanju cen verjetno ponovilo na trgu Unije.
4. Privlačnost trga Unije
(198)
Trg Unije za PET je privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je tretji največji trg na svetu s strukturno potrebo po uvozu in višjimi cenami v primerjavi z drugimi trgi. V primeru Indije so uvozne cene za Unijo praviloma višje kot za druge tretje države, kar kaže na privlačnost trga Unije za indijske izvoznike. To lepo ponazarja dejstvo, da se je uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom podvojil.
(199)
Privlačnost trga Unije za izvoznike potrjuje tudi dejstvo, da je industrija Unije še naprej izgubljala tržni delež zaradi povečanega uvoza iz držav brez veljavnih ukrepov. To zlasti drži za Južno Korejo, ki je znatno povečala svoj izvoz na trg Unije leta 2012, potem ko so ukrepi proti državi prenehali veljati.
5. Drugi dejavniki
(200)
Učinek uvoza iz drugih tretjih držav z ukrepi na položaj industrije Unije se ni upošteval kot znaten, saj je bil obseg njihovega uvoza v OPP razmeroma majhen in njihov tržni delež se je znatno zmanjšal.
(201)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je zadevna povprečna cena uvoza ostala primerljiva s povprečno ceno industrije Unije. Zato se učinek uvoza iz navedenih držav na položaj industrije Unije šteje za omejenega.
6. Zaprti trg
(202)
Po razkritju so nekatere strani trdile, da je bil zaradi vertikalne integracije med proizvajalci PET in predelovalci znaten del PET prodan za lastno uporabo, ki ni konkurirala uvozu. Prav tako so trdile, da je delež zaprtega trga znaten, kar vpliva na rezultate analize.
(203)
Na podlagi informacij, ki so bile zbrane na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije, je bilo ugotovljeno, da je delež prodaje na zaprtem trgu neznaten (pod 10 %). Treba je poudariti, da so zadevne strani izrazile prisotnost proizvajalcev PET v dejavnosti proizvodnje embalaže v smislu uveljavljene proizvodne zmogljivosti PET in ne v smislu njihovega tržnega deleža v dejavnosti embalaže. Zato je bila trditev o znatnem deležu lastne uporabe neutemeljena. Glede ravni cen je bilo ugotovljeno, da so cene povezanih in nepovezanih prodaj v enakem razponu.
(204)
Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da posebna analiza učinka prodaje na zaprtem trgu ni potrebna, trditve strani pa so bile zavrnjene.
7. Pripombe strani
(205)
Nekatere strani so trdile, da v OPP ni bilo škode zaradi uvoza iz Indije, kar dokazujejo relativno dobro gospodarsko stanje in dobički industrije Unije. Treba je potrditi, da v sedanjem primeru res ni bilo ugotovljeno nadaljevanje škode, zato je trditev strani skladna z ugotovitvami preiskave.
(206)
Nekatere strani so trdile, da bi drugi dejavniki, kot so strukturna neučinkovitost industrije Unije in pomanjkanje naložb ter sezonski in konjunkturni dejavniki (npr. slabo vreme, gospodarska kriza), lahko vplivali na položaj industrije Unije. V zvezi s prvo trditvijo je treba opozoriti, da se prestrukturiranje industrije Unije že izvaja, dosežena boljša učinkovitost pa kaže na to, da je trditev strani neutemeljena. Kar zadeva konjunkturne dejavnike, čeprav je gospodarska kriza res vplivala na položaj industrije Unije leta 2009, kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava (171)), njihovih učinkov trenutno ni več zaznati. Kar zadeva posledice slabega vremena, bi to deloma lahko pojasnilo manjšo potrošnjo v OPP, vendar pa po eni strani njegov domnevni učinek na položaj industrije Unije ni bil utemeljen, po drugi pa bi se lahko rahel upad leta 2011 pripisal začasnemu pomanjkanju surovin zaradi dogajanja na svetovnem trgu leta 2011. Zato nobena od teh trditev ni utemeljena glede na ugotovitve preiskave.
(207)
Poleg tega so nekatere strani trdile, da ponovitev škode v tem primeru ni verjetna, če bi se ukrepi iztekli, saj je industrija Unije zaradi svoje strukture (koncentracija in vertikalna integracija) zaščitena pred učinki uvoza. Poleg tega se je zatrjevalo, da prehod na uvožen PET v bližnji prihodnosti ni zaželen niti mogoč, predvsem zato, ker nabavne pogodbe in politike ter postopek homologacije velikih lastnikov blagovnih znamk (nadaljnji uporabniki) otežijo menjavo dobaviteljev PET. Treba je omeniti, da je na podlagi ugotovitev preiskave industrija Unije še naprej izgubljala tržni delež zaradi ugodnosti pri uvozu v obravnavanem obdobju, kar na eni strani kaže, da industrija Unije ni zaščitena pred učinki uvoza, na drugi strani pa, da preusmeritev k uvozu ni le hipotetična, temveč že poteka. Zato je bilo treba te argumente zavrniti.
(208)
Po razkritju so nekatere strani ponovile trditev, da je zaradi svoje strukture industrija Unije zaščitena pred potencialno konkurenco uvoza. Prvič, v zvezi s trditvijo o prevladujočem položaju ene od skupin proizvajalcev na trgu Unije, ki nadzira pet proizvajalcev, je treba omeniti, da je trg Unije odprti trg, na katerem drugih osem proizvajalcev deluje izven te skupine in na katerem je konkurenca uvoza iz tretjih držav z veljavnimi ukrepi ali brez njih vedno večja. Drugič, koncentracija je značilna za to vrsto dejavnosti, ki temelji na od surovin odvisnem izdelku, njegova konkurenčnost pa je odvisna od ekonomije obsega. Tretjič, ugotovljeno je bilo, da na trgu Unije nihče nima prevladujočega vpliva na cene. Nazadnje so strani ponovile, da učinek uvoza iz treh zadevnih držav v zvezi z vertikalno integracijo nekaterih proizvajalcev Unije z industrijo embalaže ali s proizvajalci PTA ni bil analiziran. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi (205), so bili ti vidiki dejansko analizirani in neutemeljeni. Poleg tega je preverjanje družb, ki jih zadeva vertikalna integracija s proizvajalci surovin, potrdilo, da primerjalne prednosti ni bilo, saj so bili prenosi opravljeni po tržni ceni. Na podlagi navedenega je bila trditev, da bi bila industrija Unije zaščitena pred konkurenco, zavrnjena.
(209)
Nekatere strani so tudi trdile, da noben element ne podpira sklepa, da bi indijski izvoz lahko ciljal na trg Unije z „nizkimi cenami“, glede na to, da (i) se povpraševanje na domačem trgu v Indiji povečuje in se bo po pričakovanjih še povečevalo; (ii) presežek PET pri domači potrošnji obstaja, vendar konkurenca na izvoznih trgih ni povzročila izvoza po neobičajno nizkih cenah; (iii) je povečanje proizvodne zmogljivosti v Aziji odziv na pričakovano povečano povpraševanje po vsem svetu. Treba je omeniti, da ugotovitve iz sedanje preiskave kažejo, da pričakovana rast zmogljivosti nakazuje naraščajoči presežek proizvodne zmogljivosti glede na povpraševanje na domačem trgu. Poleg tega so bile indijske cene na tretjih trgih nižje v primerjavi z indijskimi uvoznimi cenami za Unijo. Na podlagi ugotovitev, opisanih v uvodnih izjavah od (189) do (199), je verjetno, da bo subvencioniran indijski uvoz ciljal na trg Unije v znatnem obsegu in pod povprečno ceno industrije Unije, če bi izravnalni ukrepi prenehali veljati. Zato se argumenti strani zavrnejo.
8. Sklep o ponovnem pojavu škode
(210)
Na podlagi navedenega se sklene, da bi se v primeru razveljavitve izravnalnih ukrepov velike količine subvencioniranega uvoza iz Indije preusmerile v Unijo. Zaradi nadaljevanja subvencioniranja bi cene uvoza najverjetneje nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije. Poleg tega bi se cene takega uvoza verjetno še dodatno znižale, če bi indijski proizvajalci izvozniki skušali povečati svoje tržne deleže. To bi po vsej verjetnosti učinkovalo tako, da bi se okrepil cenovni pritisk na industrijo Unije s pričakovanim negativnim vplivom na njen položaj.
(211)
V obravnavanem obdobju se je položaj industrije Unije izboljšal, zlasti v smislu produktivnosti in izkoriščenosti zmogljivosti ter stopenj dobička, ki so bile dosežene v OPP na ravni, ki je blizu ciljnemu dobičku, ugotovljenemu v prvotni preiskavi. Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode, čeprav je še vedno v občutljivem položaju. Vseeno pa se glede na verjetno znatno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije, ki bi verjetno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije, sklene, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov položaj najverjetneje poslabšal, znatna škoda pa bi se ponovila.
G. INTERES UNIJE
(212)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 31(2) osnovne uredbe.
(213)
Treba je opozoriti, da se sprejetje ukrepov ni štelo v nasprotju z interesi Unije v prvotni preiskavi in zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa. Poleg tega je bila analiza pri zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa izvedena v razmerah, ko so ukrepi že veljali, zato je ocena upoštevala vse neupravičene negativne učinke zadevnih ukrepov na zadevne strani.
(214)
Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o nadaljevanju subvencioniranja in verjetnosti ponovitve škode obstajajo morebitni utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.
1. Interes industrije Unije
(215)
Nadaljevanje izravnalnih ukrepov za uvoz iz Indije bi omogočilo industriji Unije nadaljnje izvajanje trenutnega prestrukturiranja in okrepilo šele nedavno izboljšan gospodarski položaj, saj bi pripomoglo k preprečevanju izpostavljenosti industrije Unije velikemu obsegu subvencioniranega uvoza iz Indije, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi industrija Unije še imela koristi od ohranjanja trenutnih izravnalnih ukrepov.
(216)
V skladu s tem se sklene, da bi bila ohranitev izravnalnih ukrepov proti Indiji v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji
(217)
V sedanjem pregledu ni sodeloval noben nepovezani uvoznik. Uvoz iz Indije se je kljub veljavnim ukrepom nadaljeval in se v obravnavanem obdobju skoraj podvojil.
(218)
Uvoz iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov je bil prav tako na voljo in je v OPP dosegel znaten tržni delež (glej uvodno izjavo (149)). Zato so imeli uvozniki kljub veljavnim ukrepom dostop do nadomestnih virov dobave.
(219)
Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, se sklene, da nadaljevanje ukrepov ne bo v nasprotju z interesom uvoznikov Unije.
3. Interesi dobaviteljev surovin v Uniji
(220)
Surovini za proizvodnjo zadevnega izdelka sta PTA in MEG. Dva od petih znanih dobaviteljev surovin (en dobavitelj PTA in en dobavitelj MEG) sta sodelovala pri preiskavi in predložila izpolnjena vprašalnika. Oba dobavitelja surovin sta izrazila podporo nadaljevanju ukrepov.
(221)
Preiskava je pokazala, da je sodelujoči proizvajalec PTA v OPP predstavljal znaten delež nabave PTA s strani vzorčenih proizvajalcev Unije. Ker se PTA v Uniji uporablja le pri proizvodnji PET, je smiselno domnevati, da so proizvajalci PTA večinoma odvisni od industrije PET.
(222)
V zvezi s sodelujočim dobaviteljem MEG je MEG predstavljal relativno majhen delež njegovega skupnega prometa v OPP. MEG se ne uporablja le ali pretežno za proizvodnjo PET, zato so proizvajalci MEG manj odvisni od položaja industrije PET. Posledično se šteje, da bi nadaljevanje ukrepov proti subvencioniranemu uvozu PET iz Indije imelo pozitiven, čeprav verjetno omejen, vpliv na dobavitelje MEG.
(223)
Domnevalo se je, da dobavitelji surovin niso odvisni od proizvajalcev PET v Uniji, zlasti zaradi trditve, da dva od štirih proizvajalcev dejansko uvažata surovine.
(224)
V zvezi s to trditvijo je preiskava pokazala, da se je uvažal zlasti MEG, ki se ne uporablja le za proizvodnjo PET, temveč ima tudi druge uporabe. Ni bilo zbranih dokazov, ki bi kazali več kot zanemarljiv uvoz PTA v Unijo. Zato ta trditev ne vpliva na sprejete sklepe v zvezi z odvisnostjo proizvajalcev PTA od proizvodnje PET v Uniji.
(225)
Posledično se šteje, da bi nadaljevanje ukrepov proti subvencioniranemu uvozu PET iz Indije koristilo proizvajalcem PTA in tudi dobaviteljem MEG, čeprav v manjšem obsegu. Nadaljevanje ukrepov proti uvozu iz Indije torej ne bi bilo v nasprotju z interesom dobaviteljev surovin.
(226)
Po razkritju so nekatere strani trdile, da je bila PTA izvožena, zato se je za proizvajalce PTA trdilo, da niso odvisni od industrije Unije. Dokazov za to trditev ni bilo. Zato je bil argument strani zavrnjen kot neutemeljen.
(227)
Poleg tega so iste strani trdile, da odprava ukrepov ne bo vplivala na proizvajalce PTA, saj se sodelujoči uporabniki domnevno ne bodo preusmerili k uvozu in bodo še naprej dobavljali PET iz industrije Unije. Zato bo stopnja potrošnje PTA v Uniji ostala enaka. Na podlagi ugotovitev preiskave je industrija Unije še naprej izgubljala tržni delež v korist uvoza v obravnavanem obdobju. To kaže, da preusmeritev k uvozu ni hipotetična (glej uvodno izjavo (164)). Zato je bil argument strani zavrnjen.
4. Interes industrije recikliranja PET
(228)
Industrija Unije je trdila, da je položaj industrije recikliranja odvisen od vzdržne cene primarnega PET (nerecikliranega PET) na trgu Unije. Njena trditev je bila podkrepljena s sporočilom za medije združenja izvajalcev recikliranja plastike v Evropi, v skladu s katerim bi morebitna odprava ukrepov za primarni PET lahko dodatno poslabšala položaj industrije recikliranja.
(229)
Nekatere zainteresirane strani so nasprotovale temu, da naj bi bil položaj industrije recikliranja odvisen od vzdržne cene primarnega PET na trgu Unije, saj so trdile, da so cene primarnega PET in recikliranega PET nepovezane. Trdile so, da se recikliran PET uporablja zlasti pri proizvodnji poliestrskih vlaken in zato ne more biti povezan z razvojem cen primarnega PET. Poleg tega je bilo omenjeno, da recikliran PET v celoti podpirajo polnilnice, zato industrija ni odvisna od proizvajalcev PET. Omenjeno je bilo tudi, da se industrija recikliranja ni javila kot zainteresirana stran v sedanji preiskavi.
(230)
Ker industrija recikliranja ni sodelovala v tej preiskavi, nobene od zgoraj omenjenih trditev ni bilo mogoče preveriti na podlagi dejanskih vrednosti. Zato je bilo sklenjeno, da skupni veljavni ukrepi na splošno niso v nasprotju z interesom industrije recikliranja v Uniji.
5. Interes uporabnikov
(231)
Zadevni izdelek se večinoma uporablja pri proizvodnji plastenk za vodo in druge brezalkoholne pijače. Njegova uporaba pri proizvodnji druge embalaže (za živila, folije, itd.) je še vedno razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predoblika z vbrizgavanjem PET v kalupe; (ii) nato se predoblika segreje in oblikuje v plastenko. Proizvodnja plastenk je lahko integriran postopek (tj. ista družba kupi PET, izdela predobliko in iz nje oblikuje plastenko), lahko pa je omejen na drugo fazo (oblikovanje plastenke iz predoblike). Ker so predoblike majhne in kompaktne, jih je razmeroma enostavno prevažati, medtem ko so prazne plastenke nestabilne, njihov prevoz pa je zaradi velikosti zelo drag.
(232)
Na podlagi tega sta bili določeni dve glavni skupini nadaljnjih uporabnikov za proučevanje učinka veljavnih ukrepov: (i) predelovalci in/ali izdelovalci plastenk, ki zrnca PET spremenijo v predoblike (ali plastenke) in jih prodajajo za nadaljnjo predelavo, in (ii) polnilnice, ki polnijo (in oblikujejo) plastenke iz predoblike, ta skupina pa predstavlja večinoma proizvajalce mineralne vode in brezalkoholnih pijač. Polnilnice so v dejavnost PET pogosto vključene prek povezanih dejavnosti izdelave plastenk ali sporazumov o podizvajanju s podizvajalcem predelovalcem in/ali izdelovalcem plastenk, za katerega v pogajanjih s proizvajalcem določijo ceno PET („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje plastenke („strogo“ podizvajanje).
(233)
Sedemnajst (pet predelovalcev in dvanajst polnilnic) jih je sodelovalo v preiskavi in zagotovilo informacije, zbrane z vprašalnikom. Sodelujoči predelovalci so predstavljali 22,7 %, polnilnice pa 13 % celotne potrošnje PET v Uniji. Odgovore polnilnic so predložile različne podružnice multinacionalnih družb (znane kot lastniki blagovnih znamk).
(234)
Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči uporabniki pridobivajo PET večinoma od proizvajalcev Unije in le majhen delež od uvoza. Uvoz iz Indije je predstavljal približno polovico tega uvoza, torej minimalen delež pridobljenega PET. Vseeno je bil na voljo tudi uvoz iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov in je v OPP dosegel znaten tržni delež (glej uvodno izjavo (149)). Zato so imeli uporabniki kljub veljavnim ukrepom dostop do nadomestnih virov dobave.
6. Trditve uporabniške industrije
(235)
Uporabniki so trdili, da je nanje bistveno vplivala znatna rast cen PET v preteklih letih ki jih v trenutnem gospodarskem okolju ni mogoče prenesti na trgovce na drobno in potrošnike. Trdili so, da je rast cen posledica posledica združevanja večletne uporabe ukrepov trgovinske zaščite, ki so ščitili proizvajalce Unije pred konkurenco izvoza v času, ko je industrija PET v Uniji postala bolj koncentrirana in integrirana. Zato so uporabniki trdili, da so veljavni ukrepi s svojim domnevnim učinkom na ceno PET odgovorni za poslabšanje stanja na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja ter konkurenčnosti na izvoznih trgih v industriji nadaljnje predelave, pri čemer so najbolj prizadeta mala in srednja podjetja. Trdili so tudi, da število izgubljenih delovnih mest zaradi veljavnih ukrepov presega število ljudi, trenutno zaposlenih v industriji PET v Uniji.
6.1. Občutljivost cen in struktura stroškov uporabnikov
(236)
Kar zadeva cenovno občutljivost PET za predelovalce, je bilo ugotovljeno, da PET predstavlja okoli 80 % celotnih stroškov. PET je za to vrsto dejavnosti torej kritična sestavina stroškov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je predelovalna industrija zelo razdrobljena in v razmeroma šibkem pogajalskem položaju v primerjavi z večjimi polnilnicami, ima pa tudi strukturne težave, značilne za industrijo, ki je odvisna od surovin. Zato je ta sektor kazal vedno večjo tendenco k vertikalni integraciji s polnilnicami in uporabi sporazumov o podizvajanju, na podlagi katerih se jamčijo pristojbine za predelavo, in cena PET se nazadnje doseže s pogajanji s polnilnicami, ki jo tudi plačajo. Ocenjuje se, da znaten del nabave PET na trgu Unije neposredno nadzorujejo večje polnilnice. Ker pogodbe o predoblikah pogosto vključujejo mehanizem za odsevanje razlik v cenah PET, imajo predelovalci vedno bolj ravnodušen odnos do razvoja cen PET.
(237)
Po razkritju so nekateri uporabniki nasprotovali ugotovitvi o povečanju podizvajanja in cenovnih formul. Informacije iz dokumentacije so potrdile obstoj takega trenda. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(238)
Trdili so, da veljavni ukrepi ne bi škodovali predelovalcem, če bi se podobni ukrepi uporabljali za uvoz predoblik v Unijo. Razpravljalo se je o tem, da se območjih v bližini meje Unije s tretjimi državami, v katerih ne veljajo ukrepi proti uvozu PET iz Indije, obstajajo pobude za premestitev proizvodnje predoblik, ki bi se lahko v Unijo uvažale brez izravnalnih ukrepov za PET. Priznava se, da obstaja določena gospodarska logika za tako dogajanje. Vendar bi se zaradi stroškov prevoza taka premestitev verjetno izvedla le znotraj omejenih razdalj. Na splošno se šteje, da je domneven negativen učinek zadevnih ukrepov na nekatere predelovalce obroben.
(239)
V zvezi z učinkom cen PET na polnilnice se na podlagi predloženih vrednosti ocenjuje, da PET na osnovi tehtanega povprečja predstavlja 9 % celotnih stroškov polnjenja brezalkoholnih pijač in 12 % celotnih stroškov polnjenja mineralne vode. To kaže, da PET ni glavna sestavina stroškov za industrijo polnjenja.
(240)
Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je PET pogostejši, a ne edini material za embalaže, ki ga uporabljajo polnilnice. Izdelki iz PET predstavljajo 75 % prihodkov od prodaje polnilnic z vodo in 50 % prihodkov od prodaje proizvajalcev brezalkoholnih pijač. Poleg tega je preiskava pokazala, da pogodbe med številnimi večjimi polnilnicami (lastniki blagovnih znamk) in proizvajalci PET temeljijo na formuli, na podlagi katere se cena prilagaja glede na nihanje cen surovin za PET. To potrjuje obstoječo pogajalsko moč večjih in tako najbolj reprezentativnih polnilnic nad predelovalno maržo proizvajalcev PET.
(241)
Po razkritju so nekateri uporabniki ponovili svoj argument, da je PET osnovna sestavina stroškov za predelovalce ter industrijo polnjenja brezalkoholnih pijač in vode, zato so ugotovitve v zvezi s tem netočne in ne temeljijo na predloženih podatkih. Opozoriti je treba, da je bil položaj predelovalcev analiziran ločeno, tako da je ta pripomba v njihovem primeru neutemeljena (glej uvodno izjavo (236)). Glede ocene položaja polnilnic je bilo potrjeno, da razmerja stroškov, ki so bila ugotovljena med preiskavo, temeljijo na vrednostih, ki so jih predložile sodelujoče polnilnice na podlagi metodologije, ki je na voljo vsem stranem. Ugotovljena razmerja stroškov so bila v skladu z ugotovitvami prejšnjih preiskav glede enakega zadevnega izdelka (14). Zato so se trditve strani štele za neutemeljene.
(242)
Po razkritju so nekateri uporabniki trdili, da se bistvo posebnih podatkov družb in informacij, ki jih zagotavljajo, ni izražalo v analizi interesa Unije. Potrjeno je bilo, da so bili uporabljeni podatki, ki so jih predložili uporabniki v izpolnjenih vprašalnikih. Metodologija za izračun je bila na voljo vsem zadevnim stranem. Na podlagi tega je bila trditev zavrnjena.
(243)
Preiskava je tudi ugotovila, da bi na podlagi pričakovanega in/ali želenega upada cen PET, kakor so ga ocenile preverjene polnilnice same, ukrepi povzročili zanemarljivo znižanje stroškov za polnilnice. Na podlagi ocen upada cen PET in ugotovljenih razmerjih stroškov je bilo izračunano, da bi se zadevno znižanje stroškov gibalo med 0,3 % in 0,7 % celotnih stroškov polnilnic za njihove dejavnosti, povezane s PET.
(244)
Po razkritju so nekateri uporabniki nasprotovali tej ugotovitvi in so trdili, da bi bili kakršni koli prihranki pri stroških znatni. Nekateri uporabniki so v svojih stališčih predložili nove ocene, ne da bi predstavili kakršen koli nov dokaz. Poudarjeno je bilo, da so morebitni prihranki hipotetični, kar so priznali tudi nekateri uporabniki. Kar zadeva predelovalce, količinska opredelitev morebitnih prihrankov za ta sektor ni bila predložena. Kar zadeva polnilnice, se je štelo, da v primeru dejanskega upada cen PET prihranke v višini med 0,3 % in 0,7 % celotnih stroškov ni mogoče šteti za „znatne“ glede na strukturo stroškov polnilnic. Ker novi dokazi niso bili predloženi, je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena.
(245)
Uporabniki so trdili, da so nekateri proizvajalci ustekleničene vode že sicer ranljivi zaradi zakonskih obveznosti, ki določajo, da je treba izvirsko vodo polniti pri izviru, in zaradi omejenih količin črpanja. V sektorju prevladujejo mala in srednja podjetja, kar vpliva na strukturo stroškov zadevnih družb. Poleg tega so bile opažene razlike med ravnmi cen končnih izdelkov v državah članicah glede na kupno moč lokalnega prebivalstva. Na podlagi tega se šteje, da bi bil učinek morebitnega upada cen PET, če bi se ukrepi odpravili, bolj izrazit za ta del industrije polnjenja.
6.2. Domnevne premijske cene in dobički industrije Unije
(246)
Nekatere strani so namigovale na obstoj premijskih cen in premijskih marž proizvajalcev PET v Uniji in trdile, da so bile te vzrok zvišanja cen leta 2011. To trditev je podpirala tudi primerjava med cenami PET in razširjenostjo surovin v Uniji ter stanjem na azijskem trgu in v Združenih državah Amerike. Trdili so, da je ta položaj posledica kopičenja trgovinskih sredstev.
(247)
Treba je opozoriti, da sta bila rast cen PET leta 2011 ter upad leta 2009 svetovna pojava, ki sta bila posledica razvoja stroškov surovin (glej uvodno izjavo (155)). Podatki, ki so jih predložile strani, so sistematično kazali zelo tesno povezavo med razvojem cen PET v Evropi, Aziji in Združenih državah Amerike. Vseeno pa dejansko obstajajo razlike v cenah PET po svetu, ki so povezane z različnimi razlogi, zlasti s posebno strukturo stroškov v vsaki regiji. V zvezi s trditvijo o obstoječih premijskih maržah v Uniji je treba omeniti, da je industrija Unije tudi v izjemnih okoliščinah konec leta 2010 in na začetku leta 2011 komaj dosegla dobičkonosnost, ki se zdi primerna za to vrsto industrije. Dokazov o premijskih dobičkih ni bilo. Zato je treba argument o obstoječih „premijskih“ cenah in „premijskih“ maržah za PET v Uniji zaradi obstoja zadevnih ukrepov zavrniti.
(248)
Po razkritju so nekatere strani ponovile svoj argument, da so cene v Uniji neupravičeno visoke, kar kaže na učinek združevanja protidampinških ukrepov, veljavnih na trgu, ki je največji pri proizvajalcih Unije, vertikalni integraciji in omejeni proizvodnji, ki ne zmorejo zadostiti potrošnji. Prav tako so trdile, da podatki o cenah kažejo, da višje cene v Uniji ne izražajo višjih stroškov surovin. Opozoriti je treba, da so bili argumenti glede koncentracije, vertikalne integracije in proizvodne zmogljivosti industrije Unije obravnavani v uvodnih izjavah (207) oziroma (259). Glede domnevnega učinka teh dejavnikov na ceno PET v Uniji je treba opozoriti, da je razvoj cen PET posledica cen surovin, ki znašajo do 90 % stroška PET (glej uvodno izjavo (173)). Prav tako je bila rast cen PET v letih 2010/2011 svetovni pojav (glej uvodno izjavo (172)). Zato so bile trditve strani neutemeljene.
(249)
Kar zadeva argument glede razlike med ceno PET v Uniji in cenami v Aziji in ZDA, kot tudi ugotovitve iz uvodne izjave (244), je bilo ugotovljeno, da so se cene na trgu ZDA in Unije sicer razlikovale, vendar pa je bila ta razlika zmerna. Cene v Uniji niso bile sistematično višje, kot se je trdilo. Ugotovljeno je bilo, da se trga Unije in Azije zelo razlikujeta v smislu struktur stroškov, povezanih zlasti z velikostjo trga in ekonomijo obsega, dostopom do surovin in zmogljivostjo. Zato primerjanje povprečnih cen med tema dvema trgoma ni bilo smiselno. Zato je bil argument zainteresiranih strani neutemeljen.
(250)
Prav tako so nekatere strani trdile, da cene v Uniji kažejo na višjo razpršenost stroškov surovin v primerjavi z ZDA ali Azijo. Primerjava razpršenosti je narejena po enaki logiki kot primerjava cen na različnih regionalnih trgih, pri čemer pa se upoštevajo spremembe cen surovin na različnih regionalnih trgih. Kljub temu obstoječe strukturne razlike med trgi lahko upravičijo razliko v pristojbinah. Izredni dobički industrije Unije na prehodu iz leta 2010 v 2011 so pojasnjeni v uvodni izjavi (179). Za ukrepe se je ugotovilo, da v omenjenih situacijah ne igrajo nobene vloge. Zato je bil argument zainteresiranih strani zavrnjen.
(251)
Iste strani so tudi trdile, da je največji proizvajalec v Uniji zaračunaval višje cene v Uniji kot na drugih trgih in leta 2010 beležil višje prihodke v Uniji kot drugod. V tem okviru se šteje, da je gospodarsko upravičeno, da ima mednarodna družba drugačno strukturo stroškov in zato različne cene na različnih regionalnih trgih. Izjemne ravni dobičkonosnosti na prehodu iz leta 2010 v 2011 so pojasnjene v uvodni izjavi (179). Na podlagi tega je bil argument zavrnjen.
6.3. Gospodarski položaj uporabnikov in domneven učinek ukrepov
(252)
Nadaljnje trditve so bile povezane s poslabšanjem gospodarskega položaja uporabniške industrije, kot je zapiranje obratov in ukinjanje delovnih mest. To naj bi bila posledica rasti cen PET. Poleg tega so uporabniki trdili, da je konkurenčnost evropskih vodilnih znamk spodkopana, saj njihov izvoz v tretje države neposredno tekmuje z ustekleničenimi izdelki, ki imajo koristi od PET po mednarodnih cenah.
(253)
Treba bi bilo omeniti, da na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki, ni bilo ugotovljeno, da ima uporabniški sektor izgubo, čeprav se je v OPP splošna dobičkonosnost zmanjšala. Ugotovljeno je bilo, da so stopnje dobička uporabniške industrije, ugotovljene na podlagi izpolnjenih vprašalnikov v skladu z metodologijo, ki je bila na voljo vsem stranem, na podobni ravni kot dobičkonosnost, ugotovljena za industrijo Unije v OPP. Dve preverjeni družbi (polnilnici) sta poročali o nadaljnji rešitvi obsega proizvodnje in povečani dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da nekateri predelovalci poslujejo s skromnimi dobički in se v nekaterih primerih srečujejo s strukturnimi in finančnimi težavami. Vendar v zvezi s tem ni bila ugotovljena neposredna povezava z veljavnimi ukrepi. Podobno je bilo določeno poslabšanje finančnega položaja polnilnic povezano z omejevanjem, ki ga je leta 2011 povzročila nenadna rast cen PET, ki je pri trenutnem upadu gospodarske rasti ni bilo mogoče prenesti na trgovce na drobno. Čeprav je bilo ugotovljeno, da se je položaj uporabniške industrije leta 2011 nekoliko poslabšal, povezava med upadom in obstojem ukrepov ni bila podprta z dokazi, zlasti ob upoštevanju, da ukrepi veljajo že od leta 2000.
(254)
Po razkritju se nekatere strani niso strinjale s sklepom, da uporabniški sektor nima izgube. Strani so tudi trdile, da so bile stopnje dobička uporabnikov nižje od stopenj dobička industrije Unije. V zvezi z oceno dobičkonosnosti uporabniške industrije so bile informacije, zbrane od sodelujočih uporabnikov, v nasprotju s to trditvijo. Metodologija je bila na voljo vsem zainteresiranim stranem. Čeprav so nekateri sodelujoči uporabniki morda imeli izgubo, se je za uporabniško industrijo na splošno ugotovilo, da je dobičkonosna. Če se je za povišanje cen PET ugotovilo, da je element, ki vpliva na dobičkonosnost uporabnikov, ni bila dokazana nobena povezava med ukrepi in dobičkonosnostjo zadevnih družb. V zvezi s primerjavo stopenj dobička uporabnikov in industrije Unije ta trditev ni bila utemeljena. Zaradi nestanovitnosti dobičkonosnosti industrije Unije (glej uvodne izjave (176) do (179)) se za primerjavo med zadevnima segmentoma ni štelo, da je prepričljiva. Oba segmenta pa sta pokazala podobni ravni dobičkonosnosti v OPP (glej uvodno izjavo 253)). Glede na to so bile pripombe strani zavrnjene kot neutemeljene.
(255)
V zvezi z domnevno spodkopano konkurenčnostjo izvoza proizvajalcev ustekleničene mineralne vode ali brezalkoholnih pijač v Uniji ta trditev ni bila utemeljena, prav tako v zvezi s tem ni bila dokazana povezava z obstojem veljavnih ukrepov v zvezi s tem.
(256)
Po razkritju so strani ponovile, da imajo rastoče cene PET negativen učinek na konkurenčnost izvoza ustekleničene vode. Priznava se, da ima lahko zvišanje cene PET med drugim negativen učinek na konkurenčnost izvoza ustekleničene vode. Vendar ker med povišanjem cene PET in zadevnimi ukrepi ni bila ugotovljena nobena povezava, saj cene PET v osnovi izhajajo iz cen surovin, je bila trditev o učinku ukrepov na spodkopano konkurenčnost zavrnjena.
(257)
V zvezi z domnevnim učinkom ukrepov na zaposlovanje je preiskava razkrila, da je preverjena izguba delovnih mest uporabniške industrije večinoma povezana s produktivnostjo in boljšo učinkovitostjo ter je deloma zadevala zmanjšanje števila začasnih uslužbencev.
(258)
Po razkritju ukrepov so nekatere strani nasprotovale tej ugotovitvi, saj naj ne bi izražala položaja celotnega sektorja. Poleg ugotovitev v uvodni izjavi (254) je treba opozoriti, da se je skupno število delovnih mest po poročanju predelovalcev znatno povečalo, pri čemer noben predelovalec ni poročal o izgubah delovnih mestih. Polnilnice so trdile, da so izgube delovnih mest posledica povišanih cen PET. Vendar ker je povišanje cen PET svetovni pojav, se med izgubami delovnih mest in ukrepi ni ugotovila nobena povezava. Poleg tega so izpolnjeni vprašalniki uporabnikov pokazali, da 90 % izgub delovnih mest zadeva tri družbe. Eden od uporabnikov, ki je preverjen uporabnik in predstavlja znaten del poročanih izgub delovnih mest, je v obravnavanem obdobju znatno povečal svoj obseg, zato so takšne izgube povezane s povečano produktivnostjo. Za ostali dve družbi se je ugotovilo, da so v tem primeru njune stopnje dobičkonosnosti med najvišjimi med sodelujočimi stranmi v njunem sektorju in višje od ciljnih dobičkov industrije Unije. Zato so bile te trditve zavrnjene.
6.4. Drugi argumenti
(259)
Po razkritju so nekatere strani trdile, da proizvajalci Unije nimajo zadostnih zmogljivosti za zadovoljitev obstoječega povpraševanja. Treba je opozoriti, da je industrija Unije v OPP poslovala s 86 % proizvodno zmogljivostjo in ima zadostno prosto zmogljivost, da zajame celotno domačo potrošnjo PET. Poleg tega še naprej obstaja uvoz iz drugih držav z ukrepi in brez njih, pri čemer ima vedno večjo tendenco. Tudi sedanji ukrepi so se v primeru Južne Koreje iztekli in so odpravljeni za uvoz zadevnega izdelka iz Malezije in Indonezije. Industrija recikliranja PET lahko tudi pomeni dodatni vir PET in s tem zajame povpraševanje po PET v Uniji. Zaradi tega se trditve o težavah, s katerimi se soočajo uporabniki zaradi domnevne nezadostne proizvodnje v Uniji, niso štele za utemeljene.
(260)
Po razkritju so nekateri uporabniki trdili, da analiza ni obravnavala domnevnega škodljivega učinka združevanja ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom v sedanjem pregledu. Kot odgovor na ta argument je treba opozoriti, da izravnalni ukrepi zgolj odpravljajo škodljiv učinek uveljavljenega subvencioniranja. Obstoj domnevnega „nakopičenega“ učinka ni bil dokazan. Nasprotno pa se kljub veljavnim ukrepom uvoz iz držav z ukrepi nadaljuje, njegov obseg se je celo povečal v obravnavanem obdobju. Uvoz iz držav brez veljavnih ukrepov poteka z vedno večjim trendom in v znatnem obsegu. Zato je bil argument strani zavrnjen.
7. Sklepi o interesu Unije
(261)
Sklene se, da bi podaljšanje izravnalnih ukrepov za uvoz iz Indije industriji Unije predvidoma dalo možnost, da izboljša in ustali svoj gospodarski položaj zaradi naložb in konsolidacije iz preteklih let.
(262)
Zdi se, da bi bil izboljšan gospodarski položaj industrije Unije lahko v interesu proizvajalcev PTA in v manjšem obsegu proizvajalcev MEG v Uniji.
(263)
Gospodarski položaj nekaterih uporabnikov se je od zadnjega pregleda poslabšal in predvsem za manjše proizvajalce ustekleničene vode je bilo ugotovljeno, da nanje med drugim negativno vpliva zlasti nedavno zvišanje cene PET, saj tega v trenutnih gospodarskih razmerah niso mogli prenesti na prodajalce na drobno. Vendar je bilo ugotovljeno, da je bil izjemen razvoj cen in stopenj dobička industrije Unije leta 2011 svetovni pojav, ki je bil zlasti posledica rasti cen surovin. Zato se domneve o obstoječih „premijskih“ cenah in „premijskih“ maržah, povezanih z obstojem zadevnih ukrepov, štejejo za neutemeljene. Obenem je trg Unije še vedno odprti trg z dostopom do nadomestnih virov dobave iz drugih tretjih držav brez ukrepov.
(264)
Ob upoštevanju tega ni bila dokazana povezava med povišanjem cen PET in obstoječimi ukrepi. Ugotovilo se je, da je gospodarski položaj predelovalcev stabilen kljub veljavnim ukrepom. Ugotovilo se je tudi, da je delež PET v celotnem strošku polnilnic omejen. Dokazana pa ni bila povezava med spremembami cen PET in ukrepi. Na podlagi tega se je ugotovilo, da ukrepi nimajo nesorazmernega učinka na uporabnike.
(265)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov ni mogoče jasno skleniti, da ohranitev sedanjih izravnalnih ukrepov ni v interesu Unije.
H. IZRAVNALNI UKREPI
(266)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dodeljen tudi rok za predložitev stališč. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(267)
Na podlagi zgornjih analiz bi bilo treba izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz PET s poreklom iz Indije, ohraniti v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Opozoriti je treba, da ti ukrepi vključujejo posebne dajatve.
(268)
Individualne stopnje izravnalne dajatve za družbe, določene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe in tako določeni navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v členu 1(2) te uredbe ni izrecno navedena z nazivom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(269)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj predložiti Komisiji, skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(270)
Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja izravnalne dajatve bi morala stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki v OPP niso izvažale. Slednje so pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz člena 20 osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi se njihovo stanje individualno proučilo -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz polietilen tereftalata z viskoznim številom 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Indije.
2. Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za izdelek, opisan v odstavku 1, ki ga proizvajajo družbe v nadaljevanju, so:
Država
Družba
Izravnalna dajatev
(EUR/tono)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Reliance Industries Limited
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indija
vse druge družbe
69,4
A999
3. Če se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (15), se znesek izravnalne dajatve, izračunan na podlagi zgoraj navedenih zneskov, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje.
4. Ne glede na odstavka 1 in 2 se dokončna izravnalna dajatev ne uporablja za uvoz, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Uvoz blaga je oproščen izravnalnih dajatev, uvedenih s členom 1, če so ga družbi, ki deluje kot uvoznik Unije, izdelale in neposredno izvozile (tj. zaračunale in odpremile) družbe, katerih imena so navedena v Sklepu 2000/745/ES, kakor je občasno spremenjen, če je prijavljeno pod ustrezno dodatno oznako TARIC in so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.
2. Pri predložitvi zahtevka za sprostitev v prosti promet je treba za oprostitev plačila dajatev carinskemu organu zadevne države članice predložiti veljaven račun na podlagi zaveze, ki ga izdajo izvozne družbe, katerih zaveze se sprejmejo, in ki vsebuje bistvene elemente iz Priloge. Oprostitev plačila dajatev je še dodatno odvisna od tega, ali prijavljeno blago, predloženo v carinjenje, točno ustreza opisu z računa na podlagi zaveze.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 21. maja 2013