ДИРЕКТИВА 2014/25/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
относно възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги и за отмяна на Директива 2004/17/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1 и членове 62 и 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Предвид резултатите от работния документ на службите на Комисията от 27 юни 2011 г., озаглавен „Доклад за оценка: Оценката на въздействието и ефективността на законодателството в областта на обществените поръчки на ЕС“ е целесъобразно да се запазят правилата за възлагането на поръчки от страна на възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, тъй като националните органи продължават да имат възможността да оказват влияние върху поведението на тези възложители, включително чрез участие в техния капитал и представителство в техните административни, управленски или надзорни органи. Друга причина за продължаване на регулирането на поръчките в тези сектори е затвореният характер на пазарите, в които извършват дейност възложителите в тези сектори, поради съществуването на специални или изключителни права, предоставени от държавите членки във връзка с доставянето, осигуряването или експлоатацията на мрежите за предоставяне на съответната услуга.
(2)
За да се осигури отварянето за конкуренция на възлагането на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, следва да се изготвят разпоредби за координиране на процедурите за възлагане на поръчки над определена стойност. Такава координация е необходима за гарантиране на спазването на принципите на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално тези за свободното движение на стоки, свободата на установяване и свободното предоставяне на услуги, както и произтичащите от тях принципи като равнопоставеност, недискриминация, взаимно признаване, пропорционалност и прозрачност. Предвид естеството на засегнатите сектори, координацията на процедурите за възлагане на поръчки на равнището на Съюза следва да осигури рамка за добри търговски практики и да позволи гъвкавост във възможно най-голяма степен, като при това се съблюдава прилагането на тези принципи.
(3)
За поръчки, чиято стойност е под праговете, водещи до прилагането на разпоредбите за координация на равнището на Съюза, е препоръчително да се припомни съдебната практика на Съда на Европейския съюз във връзка с правилното прилагане на правилата и принципите на ДФЕС.
(4)
Обществените поръчки играят ключова роля в стратегията „Европа 2020“, предвидена в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (наричана по-долу „стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“), като един от пазарните инструменти, които трябва да се използват за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и едновременно с това - за гарантиране на най-ефективното използване на публичните средства. За тази цел правилата за възлагане на обществени поръчки, приети съгласно Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) и Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), следва да се преработят и актуализират, за да се повиши ефективността на публичните разходи, да се улесни по-специално участието на малките и средните предприятия (МСП) в обществените поръчки и да се даде възможност на възложителите да използват по-добре обществените поръчки в подкрепа на общи цели от обществен характер. Налице е и необходимост от изясняване на основните понятия и концепции, за да се гарантира по-голяма правна сигурност и за да се включат определени аспекти на утвърдената практика на Съда на Европейския съюз в тази област.
(5)
При прилагането на настоящата директива следва да се взема предвид Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания (6), по-специално във връзка с избора на средствата за комуникация, техническите спецификации, критериите за възлагане и условията за изпълнение на договора за поръчка.
(6)
Редно е понятието за поръчка да бъде възможно най-близко до това, което се прилага съгласно Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), като се отчитат надлежно особеностите на секторите, попадащи в обхвата на настоящата директива.
(7)
Следва да се припомни, че никоя разпоредба на настоящата директива не задължава държавите членки да възлагат с договори или да прехвърлят на външни лица предоставянето на услуги, които желаят да предоставят сами, или да ги организират по различен начин, а не чрез договори за поръчки по смисъла на настоящата директива. Предоставянето на услуги въз основа на законови или подзаконови разпоредби или трудови договори не следва да попада в обхвата на настоящата директива. В някои държави членки това например може да се отнася до предоставянето на определени услуги на населението, като например снабдяването с питейна вода.
(8)
Целесъобразно е също така да се припомни, че настоящата директива не следва да засяга законодателството на държавите членки в областта на социалната сигурност. Настоящата директива не следва да се прилага и за либерализацията на услугите от общ икономически интерес, запазени за публични или частни субекти, нито за приватизацията на публични субекти, които предоставят услуги.
Също така следва да се припомни, че държавите членки имат правото да организират предоставянето на задължителни социални услуги или други услуги, например пощенски услуги, като услуги от общ икономически интерес, като нестопански услуги от общ интерес или като съчетание от двете. Целесъобразно е да се поясни, че нестопанските услуги от общ интерес не следва да попадат в обхвата на настоящата директива.
(9)
На последно място, следва да се припомни, че настоящата директива не засяга свободата на националните, регионалните и местните органи да определят, в съответствие с правото на Съюза, услугите от общ икономически интерес, техния обхват и характеристиките на предоставяната услуга, включително условията по отношение на качеството на услугата, с оглед постигането на целите на публичната си политика. Освен това настоящата директива следва да не засяга правомощията на националните, регионалните и местните органи да предоставят, възлагат и финансират услуги от общ икономически интерес съгласно член 14 ДФЕС и Протокол № 26 относно услугите от общ интерес, приложен към ДФЕС и Договора за Европейския съюз (ДЕС). В допълнение, настоящата директива не урежда финансирането на услуги от общ икономически интерес, нито системите за предоставяне на помощ от държавите членки, особено в социалната област, в съответствие с правилата на Съюза за конкуренцията.
(10)
Дадена поръчка следва да се счита за поръчка за строителство само ако нейният предмет изрично предвижда изпълнението на дейностите, изброени в приложение I, дори когато поръчката включва предоставянето на други услуги, необходими за изпълнението на тези дейности. Поръчките за услуги, по-специално в областта на услугите по управление на собственост, могат при определени обстоятелства да включват строителство. Въпреки това, доколкото това строителство представлява странична дейност по отношение на основния предмет на поръчката и е възможна последица или допълнение към нея, фактът, че това строителство е включено в поръчката, не дава основание поръчката за услуги да се определя като поръчка за строителство.
Въпреки това, предвид многообразието от поръчки за строителство, възложителите следва да могат да предвиждат възможност поръчките за проектиране и изпълнение на строеж да бъдат възлагани поотделно или съвместно. Настоящата директива няма за цел да предвижда съвместно или отделно възлагане на поръчки.
(11)
Изграждането на строеж, отговарящ на изискванията, посочени от възложителя, изисква въпросният възложител да е предприел мерки за определяне на вида на строежа или най-малкото да е имал решаващо влияние по отношение на проектирането му. Независимо дали изпълнителят изгражда целия строеж или част от него със собствени средства или осигурява изграждането му по друг начин, класификацията на поръчката като поръчка за строителство следва да не се променя, когато, за да гарантира изпълнението на строителството, изпълнителят поема пряко или косвено задължение, което може да бъде изпълнено по съдебен ред.
(12)
Понятието „възлагащи органи“, и по-специално „публичноправни организации“, е многократно разглеждано в съдебната практика на Съда на Европейския съюз. За да се поясни, че обхватът на настоящата директива по отношение на лицата (ratione personae) следва да остане непроменен, е целесъобразно да се запазят определенията, въз основа на които Съдът се е произнесъл, и да се включат някои пояснения от съдебната практика като средство за разбиране на самите определения, без да се цели изменение на разбирането на понятието, разработено от съдебната практика.
За целта следва да се поясни, че организация, която действа в нормални пазарни условия, стреми се да реализира печалба и понася загубите в резултат от извършването на дейността си, не следва да се счита за „публичноправна организация“, тъй като нуждите от общ икономически интерес, за задоволяването на които е създадена или има задача да задоволява, имат промишлен или търговски характер. По сходен начин в съдебната практика се разглежда и условието, свързано с източника на финансиране на съответната организация, като наред с другото се пояснява, че финансиране „в по-голямата си част“ означава повече от половината и че такова финансиране може да включва плащания от ползватели, които се налагат, изчисляват и събират в съответствие с нормите на публичното право.
(13)
При смесените поръчки приложимите правила следва да се определят в зависимост от основния предмет на поръчката, когато различните части, които я съставляват, са обективно неделими. Поради това следва да се уточни начинът, по който възложителите следва да определят дали различните части са делими. Това уточнение следва да се основава на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Решението следва да се взема за всеки отделен случай, като не следва да са достатъчни изразените или предполагаемите намерения на възложителя да разглежда различните части, съставляващи смесена поръчка, като неделими, а те следва да са подкрепени с обективни доказателства, които могат да ги обосноват и да потвърдят необходимостта от възлагането на една поръчка. Подобна обоснована необходимост от възлагане на една поръчка би могла например да съществува при строителство на една сграда, част от която ще се използва пряко от съответния възложител, а друга част от която ще се дава на концесия, например за осигуряване на обществени паркинги. Следва да се поясни, че възлагането на една поръчка може да е необходимо по причини както от техническо, така и от икономическо естество.
(14)
При смесените поръчки, които могат да бъдат разделени, възложителите, винаги имат правото да възлагат отделни поръчки за отделните части на смесената поръчка, като в този случай разпоредбите, приложими за всяка отделна част, следва да се определят изцяло в зависимост от характеристиките на тази конкретна поръчка. От друга страна, когато възложителите решат да включат други елементи в поръчката, основният принцип следва да бъде, че когато поръчката следва да се възложи съгласно разпоредбите на настоящата директива, ако се възлага самостоятелно, то настоящата директива следва да се прилага и по отношение на цялата смесена поръчка, независимо от стойността на допълнителните елементи и от правния режим, приложим към тях.
(15)
Следва обаче да се предвидят специални разпоредби за смесените поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността, или части извън обхвата на ДФЕС. В такива случаи следва да бъде възможно настоящата директива да не се прилага, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано от обективни причини и че решението за възлагане с една поръчка не е взето с цел изключването на поръчки от прилагането на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8). Следва да се поясни, че възложителите следва да разполагат с възможността да прилагат за определени смесени поръчки настоящата директива вместо Директива 2009/81/ЕО.
(16)
Нещо повече, поръчки могат да се възлагат с цел покриване на изискванията на няколко дейности, за които може да се прилагат различни правни режими. Следва да се поясни, че правният режим, приложим към една поръчка, предназначена да обхване няколко дейности, следва да се урежда от правилата, приложими за дейността, за която тя е основно предназначена. Определянето на дейността, за която поръчката е основно предназначена, може да се основава на анализ на изискванията, които конкретната поръчка трябва да изпълнява, който се извършва от възложителя с цел на изчисляване на прогнозната ѝ стойност и изготвяне на документацията за нея. В определени случаи като покупката на единично оборудване за изпълнението на дейности, за които няма информация, позволяваща прогнозно изчисляване на съответните нива на експлоатация, може да се окаже обективно невъзможно да се определи дейността, за която поръчката е основно предназначена. Следва да се посочат правилата, които се прилагат в такива случаи.
(17)
Следва да се поясни, че понятието „икономически оператори“ следва да се тълкува широко, така че в него да бъдат включени всички лица и/или субекти, които предлагат изпълнението на строителство, доставката на продукти или предоставянето на услуги на пазара, независимо под каква правна форма са избрали да извършват дейност. Съответно предприятията, клоновете, дъщерните дружества, партньорствата, кооперациите, капиталовите дружества, университетите, публични или частни, и другите форми на субекти, различни от физически лица, следва да попадат в обхвата на понятието „икономически оператор“, независимо от това дали са „юридически лица“ във всеки един случай.
(18)
Следва да се поясни, че групите от икономически оператори, включително когато те са се обединили във временно сдружение, могат да участват в процедурите за възлагане, без да е необходимо да възприемат определена правна форма. Доколкото това е необходимо, например когато се изисква солидарна отговорност, може да е необходима определена форма, когато поръчката се възлага на такива групи.
Следва също така да се поясни, че възложителите следва да могат да указват ясно начина, по който групите от икономически оператори да изпълнят критериите и изискванията за квалификация и качествен подбор, предвидени в настоящата директива, на които трябва да отговарят икономическите оператори, участващи самостоятелно.
Изпълнението на поръчки от групи от икономически оператори може да налага определянето на условия, които не са поставени на индивидуалните участници. Тези условия, които следва да се основават на обективни причини и да са пропорционални, могат да включват например изискване за определяне на общо представителство или водещ партньор за целите на процедурата за възлагане на поръчка или изискване за предоставяне на информация за структурата им.
(19)
За да се гарантира реално отваряне на пазара и справедлив баланс при прилагането на правилата за възлагане на поръчки в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, е необходимо възложителите, попадащи в техния обхват, да бъдат идентифицирани на основа, различна от правния им статус. Затова следва да се гарантира, че не е застрашена равнопоставеността на възложителите, извършващи дейност в публичния сектор, и на тези от частния сектор. В съответствие с член 345 ДФЕС е необходимо също така да се гарантира, че не се засягат правилата на държавите членки уреждащи режима на собственост върху имущество.
(20)
Понятието за „специални или изключителни права“ има централно значение за определянето на обхвата на настоящата директива, тъй като за субектите, които не са нито възлагащи органи, нито публични предприятия по смисъла на настоящата директива, нейните разпоредби се прилагат само доколкото тези субекти упражняват някоя от дейностите, обхванати във връзка с такива права. Следователно е целесъобразно да се поясни, че за целите на настоящата директива не представляват специални или изключителни права правата, предоставени с процедура, основана на обективни критерии, по-специално съгласно законодателството на Съюза, и за която е била осигурена достатъчна публичност.
Това законодателство следва да включва Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11), Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12) и Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Освен това следва да се поясни, че този списък със законодателни актове не е изчерпателен и че правата под каквато и да е форма, включително чрез концесионни актове, които са предоставени чрез други процедури, които са основани на обективни критерии и за които е била осигурена достатъчна публичност, не представляват специални или изключителни права за целите на определяне на обхвата на настоящата директива по отношение на лицата (ratione personae). Понятието „изключителни права“ следва да се използва и във връзка с решението дали е обосновано използването на процедура на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура, тъй като строителството, доставките или услугите могат да бъдат доставени само от един конкретен икономически оператор, поради защитата на определени изключителни права.
Като се има предвид обаче различните законодателни съображения при тези разпоредби, следва да се поясни, че не е необходимо понятието „изключителни права“ да се използва в един и същ смисъл в двата контекста. Ето защо следва да се поясни, че субект, който е получил изключителни права да предоставя дадена услуга в определен географски район след процедура, основаваща се на обективни критерии, за която е осигурена достатъчна прозрачност, сам не би бил възложител, ако е частен орган, но независимо от това би бил единственият субект, който би могъл да предостави съответната услуга в тази област.
(21)
Някои субекти упражняват дейност в областта на производството, преноса или разпределението както на топлинна енергия, така и на енергия за охлаждане. Възможно е да съществува известна несигурност по отношение на правилата, приложими съответно за дейностите, свързани с отоплението и охлаждането. Поради това следва да се поясни, че за възлагащите органи, публичните предприятия и частните дружества, които извършват дейност в сектора на отоплителните системи, се прилага настоящата директива, за частните предприятия обаче има допълнително изискване да работят въз основа на специални или изключителни права. От друга страна, за възлагащите органи, които извършват дейност в областта на охладителните системи, се прилагат правилата на Директива 2014/24/ЕСдокато за публичните и частните предприятия, независимо дали последните извършват дейност въз основа на специални или изключителни права, тези правила за обществените поръчки не се прилагат. На последно място, следва да се поясни, че договорите, които се възлагат за изпълнението на поръчки, свързани едновременно с отоплителната енергия и с енергията за охлаждане, следва да се разглеждат съгласно разпоредбите за договорите за изпълнение на няколко дейности, за да се определи от кои правила за обществените поръчки, ако има такива, ще се урежда възлагането им.
(22)
Преди да бъдат предвидени някакви изменения на обхвата на настоящата директива и на Директива 2014/24/ЕС по отношение на сектора на охладителните системи, следва да се разгледа положението в този сектор, за да се събере достатъчно информация, по-специално във връзка със състоянието на конкуренцията, равнището на трансграничните поръчки и мненията на заинтересованите страни. Като се има предвид, че прилагането на Директива 2014/23/ЕС на Европейския парламенти на Съвета (14) към сектора би могло да окаже съществено въздействие в посока на отваряне на пазара, това проучване следва да се извърши, когато се оценява въздействието на Директива 2014/23/ЕС
(23)
Без по никакъв начин да се разширява обхватът на настоящата директива, следва да се поясни, че когато в нея се прави позоваване на доставката на електроенергия, в него са включени производството и продажбата на едро и на дребно на електроенергия.
(24)
Възложителите, които извършват дейност в сектора на питейната вода, могат също така да се занимават и с други дейности, свързани с водата - например проекти в сферата на хидротехническите дейности, напояването, отводняването или отвеждането и пречистването на отпадъчни води. В този случай възложителите следва да могат да прилагат процедурите за възлагане на поръчки, предвидени в настоящата директива, по отношение на всички свои дейности, свързани с водата, независимо коя част от „водния цикъл“ засягат. Правилата за възлагане на поръчки от типа, предложен за доставка на продукти, обаче са неподходящи за покупките на вода, предвид необходимостта водата да се осигурява от източници в близост до областта, в която тя ще се използва.
(25)
Целесъобразно е да се изключат поръчките, чиято цел е проучване за нефт и газ, тъй като нееднократно е установявано, че този сектор е подложен на такъв конкурентен натиск, че вече не е необходима дисциплината по отношение на поръчките, наложена от правилата на Съюза за възлагането им. Тъй като добивът на нефт и газ продължава да попада в обхвата на настоящата директива, може би е необходимо да се направи разлика между проучване и добив. В този смисъл под „проучване“ следва да се разбират дейностите, които се извършват с цел проверка за наличие на нефт или газ в дадена зона, а когато това е така - дали подлежат на търговска експлоатация, докато под „добив“ следва да се разбира „производство“ на нефт и газ. В съответствие с установената практика при сливания, „производството“ следва да се счита като включващо също и „разработването“, т.е. създаването на подходящата инфраструктура за бъдещото производство (нефтени платформи, тръбопроводи, терминали и т.н.).
(26)
Възлагащите органи следва да използват всички възможни средства, с които разполагат съгласно националното право, за да предотвратят нарушенията в процедурите за възлагане на поръчка, произтичащи от конфликти на интереси. Това може да включва процедури за разкриване, предотвратяване и отстраняване на конфликтите на интереси.
(27)
С Решение 94/800/ЕО на Съвета (15) беше одобрено по-специално Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (наричано по-долу „СДП“). Целта на СДП е да установи многостранна рамка от балансирани права и задължения по отношение на обществените поръчки с оглед постигане на либерализация и разширяване на световната търговия. За поръчките, които попадат в обхвата на приложения 3, 4 и 5 и Общите забележки към допълнение I на Европейския съюз към СДП, както и в обхвата на други, обвързващи Съюза международни споразумения в тази област, възложителите следва да изпълняват задълженията по тези споразумения, като прилагат настоящата директива към икономически оператори от трети държави, подписали споразуменията.
(28)
СДП се прилага за поръчки над определени прагове, установени в СДП и изразени в специални права на тираж. Праговете, установени от настоящата директива, следва да се съгласуват, за да се гарантира, че съответстват на равностойността в евро на праговете в СДП. Следва също така да се предвиди периодичен преглед на праговете, изразени в евро, за да могат те да се коригират посредством чисто математическа операция към възможните отклонения в стойността на еврото спрямо тези специални права на тираж.
Освен тези периодични математически корекции, на следващия кръг преговори по СДП следва да се разгледа възможността да се увеличат установените в него прагове.
За да се избегне увеличаването на броя на праговете и без да се засягат международните ангажименти на Съюза, е целесъобразно освен това да продължи прилагането на едни и същи прагове към всички възложители, независимо от сектора, в който работят.
(29)
Следва да се поясни, че за оценката на стойността на дадена поръчка трябва да се вземат предвид всички приходи, независимо от това дали са получени от възложителя или от трети лица.
Следва също така да се поясни, че за целите на изчисляването на праговете понятието „сходни доставки“ следва да се разглежда като продукти, предназначени за същата или сходна употреба, например доставки на асортимент от храни или разнообразни артикули офис оборудване. Обикновено е възможно икономически оператор, който работи в съответния сектор, да извършва такива доставки като част от обичайната си продуктова гама.
(30)
За целите на изчисляването на стойността на дадена поръчка следва да се поясни, че то следва да може да се прави въз основа на разделянето на поръчката само когато е обосновано от обективни причини. Например може да е обосновано стойностите на поръчките да се изчисляват на равнището на отделните оперативни единици на възложител, при условие че съответната единица носи самостоятелно отговорността за своите поръчки. Това може да се приеме в случаите, когато отделната оперативна единица организира самостоятелно процедурите за възлагане на поръчка и взема решенията за закупуване, разполага с отделен бюджетен ред за съответните поръчки, сключва самостоятелно договора за поръчка и го финансира от бюджета, с който разполага. Разделянето не е обосновано, когато възложителят само организира поръчката по децентрализиран начин.
(31)
Тъй като адресати на настоящата директива са държавите членки, тя не се прилага за обществени поръчки, възлагани от международни организации от тяхно име и за тяхна сметка. Въпреки това е необходимо да се изясни до каква степен настоящата директива следва да се прилага към обществените поръчки, уредени от специални международни правила.
(32)
Следва да се припомни, че арбитражните и помирителните услуги, както и други сходни алтернативни начини за уреждане на спорове обикновено се предоставят от органи или физически лица, за които е постигната договореност или които са избрани по начин, който не може да се уреди от правилата за обществените поръчки. Следва да се поясни, че настоящата директива не се прилага за поръчки за услуги за предоставяне на такива услуги, независимо от наименованието им съгласно националното право.
(33)
Определен брой правни услуги се предоставят от доставчици на услуги, определени от съд или юрисдикция на държава членка, включват представителство на клиенти в съдебни производства от страна на адвокат, представляват услуги, които трябва да бъдат предоставени от нотариус, или са свързани с упражняването на официална власт. Такива правни услуги обикновено се предоставят от органи или физически лица, определени или избрани по начин, който не може да се уреди от правилата за поръчките, като например в случая с определянето на главния прокурор в някои държави членки. Следователно тези правни услуги следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива.
(34)
Целесъобразно е да се уточни, че понятието „финансови инструменти“, използвано в настоящата директива, се използва в същия смисъл както в останалото законодателство в областта на вътрешния пазар, а с оглед на неотдавнашното създаване на Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност следва да се посочи, че операциите по линия на този инструмент и този механизъм следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива. На последно място, следва да бъде пояснено, че заемите, независимо дали са свързани с емитиране на ценни книжа или други финансови инструменти или с други, свързани с това операции, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящата директива.
(35)
Следва да се припомни, че член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (16) изрично предвижда, че директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО се прилагат съответно за поръчки за услуги и за обществени поръчки за обществени услуги за превоз с автобусен или трамваен транспорт, докато Регламент (ЕО) № 1370/2007 се прилага при концесии за обществени услуги за пътнически превоз с автобусен или трамваен транспорт. Освен това следва да се припомни, че посоченият регламент продължава да се прилага за обществени поръчки за услуги, както и за концесии за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро. За да се изясни връзката между настоящата директива и Регламент (ЕО) № 1370/2007, следва изрично да се предвиди, че настоящата директива не следва да се прилага за поръчки за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро, възлагането на които следва да продължи да се урежда от посочения регламент. Доколкото в Регламент (ЕО) № 1370/2007 се предвижда възможността националното право да се отклонява от предвидените в посочения регламент правила, държавите членки следва да могат да продължат да предвиждат в националното си право, че поръчките за обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро трябва да се възлагат по процедура за възлагане на поръчка, следваща общите им правила за обществените поръчки.
(36)
Настоящата директива следва да не се прилага за определени услуги при спешни случаи, когато те се осигуряват от организации или от сдружения с нестопанска цел, тъй като ще е трудно да се запази особеното естество на тези организации, в случай че доставчиците на услуги трябва да бъдат избирани в съответствие с процедурите, предвидени в настоящата директива. Изключението обаче следва да не надхвърля строго необходимото. Ето защо следва изрично да се предвиди, че услугите за превоз на пациенти с линейка не са изключени. Освен това във връзка с това е необходимо да се поясни, че група 601 „Услуги на сухопътния транспорт“ по CPV не обхваща услугите за превоз с линейка, които са обхванати от клас 8514 по CPV. Ето защо следва да се поясни, че за услугите, обхванати от код 85143000-3 по CPV, които се състоят само от услуги за превоз на пациенти с линейка, следва да се прилага специалният режим, предвиден за социални и други специфични услуги (наричан по-долу „облекченият режим“). Поради това за смесените поръчки за предоставяне на услуги за превоз с линейка по принцип също ще се прилага по-облекченият режим, ако стойността на услугите за превоз на пациенти с линейка надвишава стойността на другите услуги за превоз с линейка.
(37)
В определени случаи възлагащ орган или сдружение от възлагащи органи може да бъде единственият източник на определена услуга, за чието предоставяне се ползва от изключително право съгласно законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби, които са в съответствие с ДФЕС. Следва да се поясни, че не е нужно настоящата директива да се прилага за възлагането на поръчка за услуги от такъв възлагащ орган или сдружение от такива органи.
(38)
Съществува значителна правна несигурност до каква степен договорите за поръчки, сключени между възлагащи органи, следва да бъдат обхванати от правилата за обществените поръчки. Съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област се тълкува по различен начин от държавите членки и дори от възлагащите органи. Тъй като тази съдебна практика ще се прилага в същата степен и към публичните органи, когато те извършват дейност в секторите, попадащи в обхвата на настоящата директива, е целесъобразно да се гарантира, че едни и същи правила се прилагат и се тълкуват по един и същ начин както в настоящата директива, така и в Директива 2014/24/ЕС.
(39)
Много възложители са организирани като икономическа група, която може да включва редица отделни предприятия; често всяко от тези предприятия изпълнява специализирана роля в общата рамка на икономическата група. Следователно е целесъобразно да се изключат някои поръчки за услуги, доставки и строителство, които се възлагат на свързано предприятие, чийто основен предмет на дейност е по-скоро предоставянето на такива услуги, доставки или строителство на групата, от която е част, а не предлагането им на пазара. Също така е целесъобразно да се изключат някои поръчки за услуги, доставки и строителство, които се възлагат от възложител на съвместно предприятие, създадено от няколко възложители с цел извършване на дейности в обхвата на настоящата директива и от което този възложител е част. Целесъобразно е обаче също така да се гарантира, че това изключване не води до нарушаване на конкуренцията в полза на предприятията или съвместните предприятия, които са свързани с възложителя; целесъобразно е да се предвиди подходящ набор от правила, по-специално относно максималните граници, до които предприятията могат да реализират част от оборота си от пазара и над която те биха изгубили възможността да получават поръчки без обявяване на състезателна процедура, относно състава на съвместните предприятия и относно стабилността на връзките между тези съвместни предприятия и възложителите, от които се състоят.
(40)
Също така е целесъобразно да се изясни взаимодействието между разпоредбите относно сътрудничеството между публични органи и разпоредбите относно възлагането на поръчки на свързани предприятия или в контекста на съвместни предприятия.
(41)
Предприятията следва да се считат за свързани, когато съществува пряко или непряко доминиращо влияние между възложителя и съответното предприятие или когато и възложителят, и предприятието са обект на доминиращото влияние на друго предприятие; в този контекст частното участие само по себе си не следва да е от значение. Проверката за това дали дадено предприятие е свързано с определен възложител следва да се извършва по най-лесния възможен начин. Във връзка с това и като се има предвид също, че евентуалното съществуване на подобно пряко или непряко доминиращо влияние вече би трябвало да е проверено с цел да се определи дали годишните отчети на съответните предприятия и възложители следва да бъдат консолидирани, предприятията следва да се считат за свързани, когато годишните им отчети са консолидирани. В определен брой случаи обаче правилата на Съюза за консолидираните отчети не са приложими, например поради размера на съответните предприятия или поради факта, че не са спазени някои условия, свързани с правната им форма. В такива случаи, когато не се прилага Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17), ще бъде необходимо проучването за въпроса дали съществува пряко или непряко доминиращо влияние да се извършва като се вземат предвид собствеността, финансовото участие или правилата по отношение на предприятията.
(42)
Следва да се насърчава съфинансирането на програми за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) от промишлени източници. Във връзка с това следва да се поясни, че настоящата директива се прилага само когато няма такова съфинансиране и когато съответният възложител получава резултатите от НИРД. Това не следва да изключва възможността доставчикът на услугата, извършил тези дейности, да публикува информация за тях, при условие че възложителят запазва изключителното право да използва резултатите от НИРД при осъществяването на дейността си. Въпреки това фиктивното споделяне на резултатите от НИРД и символичното участие във възнаграждението на доставчика на услугата не следва да препятства прилагането на настоящата директива.
(43)
Настоящата директива не следва да се прилага нито за поръчки, предназначени да разрешат изпълнението на дейност, за която се прилага настоящата директива, нито за конкурси за проект, организирани за изпълнението на такава дейност, ако в държавата членка, в която се извършва дейността, тя е пряко изложена на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен. Следователно е целесъобразно процедурата да продължи да се прилага за всички сектори или части от сектори, попадащи в обхвата на настоящата директива, така че да се позволи отчитане на последиците от текущото или бъдещото отваряне за конкуренция. Тази процедура следва да осигури правна сигурност за съответните субекти, както и подходящ процес за вземане на решения, осигуряващ в кратък срок еднаквото прилагане на правото на Съюза в тази област. От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че продължават да се прилагат всички решения относно приложимостта на съответните разпоредби по член 30 от Директива 2004/17/ЕО, приети преди влизането в сила на настоящата директива.
(44)
Прякото излагане на конкуренция следва да се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат особените характеристики на съответния сектор или на частите от него. Тази оценка обаче е ограничена от приложимите кратки срокове и от необходимостта да се разчита на информацията, с която разполага Комисията - от вече достъпни източници или от информацията, получена в контекста на заявлението съгласно член 35 - която не може да се допълни чрез методи, изискващи повече време, включващи по-специално обществени допитвания, насочени към съответните икономически оператори. Следователно оценката на прякото излагане на конкуренция, която може да се извърши в контекста на настоящата директива, не засяга пълното прилагане на правото в областта на конкуренцията.
(45)
Оценката дали даден сектор или части от него са пряко изложени на конкуренция следва да се разглежда по отношение на конкретната област, в която съответните икономически оператори извършват дейността или части от нея, т.нар. „съответен географски пазар“. Тъй като това понятие е от решаващо значение за оценката, то следва да бъде подходящо определено въз основа на съществуващите понятия в правото на Съюза. Следва да се поясни също, че съответният географски пазар може да не съвпада с територията на съответната държава членка; следователно следва да е възможно решенията относно приложимостта на изключението да са ограничени до части от територията на съответната държава членка.
(46)
Изпълнението и прилагането на съответно законодателство на Съюза, отварящо даден сектор или част от него, ще се счита за достатъчно основание да се предполага, че има свободен достъп до въпросния пазар. Това съответно законодателство следва да се посочи в приложение, което може да се актуализира от Комисията. Когато актуализира това приложение, Комисиятa следва по-специално да вземе предвид възможното приемане нa мерки, водещи до същинско отваряне зa конкуренциятa нa други сектори, различни от тези, с които е свързано вече посоченото законодателство в посоченото приложение, такивa като сектора нa националния железопътен пътнически превоз.
(47)
Когато не се предполага, че има свободен достъп до даден пазар, въз основа на прилагането на съответно законодателство на Съюза, следва да се докаже, че този достъп е свободен съгласно правната уредба и на практика. Когато държава членка разширява обхвата на прилагането на правен акт на Съюза, с който се отваря даден сектор за конкуренция, до случаи, които попадат извън обхвата на този правен акт, например като прилага Директива 94/22/ЕО към сектора на въгледобива или Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18) към пътническите превози на национално равнище, това обстоятелство следва да се има предвид при оценката дали достъпът до въпросния сектор е свободен.
(48)
Независими национални органи като секторните регулатори или органите за защита на конкуренцията обикновено разполагат със специализиран опит, информация и познания, които биха били от полза при оценката дали дадена дейност или части от нея са изложени пряко на конкуренция на пазарите, до които достъпът не е ограничен. Ето защо исканията за освобождаване следва, когато е целесъобразно, да съдържат или да бъдат придружени от актуално становище относно състоянието на конкуренцията в съответния сектор, прието от независим национален орган, който е компетентен по отношение на съответната дейност.
При липса на обосновано и подкрепено с доказателства становище, прието от независим национален орган, който е компетентен по отношение на съответната дейност, ще бъде необходимо повече време, за да се направи оценка на искането за освобождаване. Поради тази причина следва да бъдат съответно изменени сроковете, в които Комисията трябва да направи оценка на подобни искания.
(49)
Комисията следва винаги да бъде задължена да разглежда исканията, които отговарят на подробните правила за прилагане на процедурите за установяване дали дадена дейност или части от нея са изложени пряко на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен. Въпреки това следва също така да се поясни, че сложността на подобни искания може да е такава, че не винаги да е възможно да се гарантира приемането в приложимите срокове на актове за изпълнение, с които да се установява дали дадена дейност или части от нея са изложени пряко на конкуренция на пазари, достъпът до които не е ограничен.
(50)
Следва да се поясни, че Комисията следва да може да изиска от държавите членки или от възложителите да предоставят, да допълнят или да пояснят информацията. За целта Комисията следва да определи подходящи срокове, които, при надлежно отчитане на необходимостта да се спазят сроковете за приемане на акта за изпълнение от Комисията, следва да са съобразени с фактори като сложността и достъпността на исканата информация.
(51)
Заетостта и упражняването на професия допринасят за социалната интеграция и сa ключови елементи за гарантирането нa равни възможности зa всички. Във връзка с това защитените предприятия могат да изиграят значителна роля. Същото важи и за другите социални предприятия, чиято основна цел е да подпомагат социалната и професионалната интеграция или повторната интеграция на хората с увреждания или хората в неравностойно положение като безработните, членовете на малцинства в неравностойно положение или групите, живеещи в социална изолация по други причини. Въпреки това такива предприятия може да не успеят да получат поръчки при нормални условия на конкуренция. Следователно е целесъобразно да се предвиди възможността държавите членки да запазват за такива предприятия правото на участие в процедури за възлагане на обществени поръчки или на обособени позиции от тях или да запазват изпълнението на поръчки за програми за създаване на защитени работни места.
(52)
С цел подходящо отразяване на изискванията в екологичната, социалната и трудовата сфера в процедурите за възлагане на поръчка е особено важно държавите членки и възложителите да вземат съответни мерки за осигуряване на изпълнението на задълженията в областта на екологичното, социалното и трудовото право, които се прилагат на мястото на извършване на строителството или на предоставяне на услугите и които произтичат от закони, подзаконови актове, наредби и решения както на национално равнище, така и на равнището на Съюза, както и от колективни споразумения, при условие че тези правила и тяхното прилагане са в съответствие с правото на Съюза. Също така при изпълнението на поръчката следва да се прилагат задълженията, произтичащи от международни споразумения, които са ратифицирани от всички държави членки и са изброени в приложение XIV. Това обаче не следва по никакъв начин да възпрепятства прилагането на условия на труд, които са по-благоприятни за работниците.
Съответните мерки следва да се прилагат в съответствие с основните принципи на правото на Съюза, по-специално с оглед осигуряване на равнопоставеност. Тези мерки следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19) и по начин, осигуряващ равнопоставеност и липса на пряка или косвена дискриминация спрямо икономически оператори и работници от други държави членки.
(53)
Следва да се счита, че услугите се предоставят на мястото на изпълнение на основните им характерни елементи. Когато услугите се предоставят от разстояние, например от центрове за помощ по телефона, следва да се счита, че те се предоставят на мястото на тяхното изпълнение независимо от местата и държавите членки, към които са насочени.
(54)
Съответните задължения могат да бъдат предвидени в договорни клаузи. Освен това следва да е възможно в договорите за обществени поръчки да бъдат включени клаузи, гарантиращи спазването на колективните споразумения в съответствие с правото на Съюза. Неизпълнението на съответните задължения може да се разглежда като тежко нарушение от страна на съответния икономически оператор, което може да доведе до изключването му от процедурата за възлагане на договор за обществена поръчка.
(55)
На съответните етапи от процедурата за възлагане на поръчка, при прилагането на общите принципи, уреждащи избора на участниците и възлагането на поръчките, при прилагането на критериите за изключване и при прилагането на разпоредбите относно необичайно ниските оферти, следва да се упражнява контрол на спазването на разпоредбите на екологичното, социалното и трудовото право. За тази цел следва да се прави необходимата проверка в съответствие със съответните разпоредби на настоящата директива, по-специално относно доказателствата и личните декларации.
(56)
Никоя разпоредба на настоящата директива не следва да възпрепятства налагането или изпълнението нa мерки, които сa необходими зa защитата нa обществения ред, обществения морал, обществената сигурност, здравето, човешкия живот, фауната и флората, или на други екологични мерки, по-специално с оглед нa устойчивото развитие, при условие че тези мерки сa в съответствие с ДФЕС.
(57)
Научните изследвания и иновациите, включително иновациите от екологично и социално естество, са сред основните двигатели на бъдещия растеж и са в центъра на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“. Възложителите следва да използват обществените поръчки по най-добрия стратегически начин, за да насърчат иновациите. Закупуването на новаторски продукти, строителство и услуги играе ключова роля за повишаване на ефективността и качеството на обществените услуги, като същевременно спомага за справянето със сериозни обществени предизвикателства. То допринася за постигането на най-добро между полученото качество и вложените средства, както и на по-широки икономически, екологични и обществени ползи, свързани с появата на нови идеи, тяхното превръщане в новаторски продукти и услуги и оттам - насърчаването на устойчив икономически растеж.
Следва да се припомни, че в съобщението на Комисията от 14 декември 2007 г., озаглавено „Доставки на развойни продукти: Насърчаване на иновациите с цел обезпечаване устойчивостта и високото качество на обществените услуги в Европа“, се очертават няколко модела, свързани с възлагането на обществени поръчки за услугите за научноизследователска и развойна дейност, които не попадат в обхвата на настоящата директива. Тези модели ще продължат да се прилагат, но настоящата директива следва да допринесе и за по-лесното възлагане на поръчки за иновации, както и да подпомогне държавите членки да постигнат целите на инициативата„Съюз за иновации“.
(58)
Поради значението на иновациите, възложителите следва да се насърчават възможно най-често да допускат варианти.Тези възложители съответно следва да обърнат внимание на необходимостта да определят минималните изисквания, на които тези варианти трябва да отговарят, преди да обявят, че могат да бъдат представяни варианти.
(59)
Когато нуждата от разработването на новаторски продукт, услуга или строителство и последващото закупуване на получените в резултат на това доставки, услуги или строителство не може да бъде задоволена посредством налични на пазара решения, възложителите следва да имат достъп до специална процедура за възлагане на поръчка във връзка с поръчки, попадащи в обхвата на настоящата директива. Тази специална процедура следва да позволи на възложителите да установят дългосрочно партньорство за иновации с цел разработване и последващо закупуване на нов, новаторски продукт, услуга или строителство, при условие че новаторските продукти, услуги или строителство могат да бъдат доставени при договорените нива на изпълнение и разходи, без да се налага провеждането на отделна процедура за възлагане на поръчка за закупуването. Партньорството за иновации следва да се основава на процедурните правила, приложими за процедурите на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура, и поръчките следва да се възлагат единствено въз основа на най-доброто съотношение качество/цена, което е най-подходящият критерий за сравняване на оферти за новаторски решения. Независимо дали става въпрос за изключително мащабни проекти или за по-малки новаторски проекти, партньорството за иновации следва да се структурира по начин, осигуряващ необходимата „пазарна тяга“, която да насърчи разработването на новаторско решение, без да се ограничава пазарът. Ето защо възложителите следва да не използват партньорствата за иновации по начин, който възпрепятства, ограничава или нарушава конкуренцията. В определени случаи подобен резултат би могъл да бъде избегнат чрез създаването на партньорства за иновации с няколко партньора.
(60)
Опитът показва, че състезателният диалог, който е предвиден в Директива 2014/24/ЕС се оказва полезен в случаите, при които възлагащите органи не са в състояние да определят средствата за задоволяване на потребностите си или за оценка на възможностите, които пазарът предлага като технически, финансови или юридически решения. Такава ситуация може да възникне по-специално при новаторски проекти, при изпълнение на мащабни проекти за интегрирана транспортна инфраструктура, големи компютърни мрежи или проекти, включващи сложно и структурирано финансиране. Ето защо държавите членки следва да имат правото да предоставят този инструмент на възложителите. Когато е целесъобразно, възлагащите органи следва да се насърчават да определят ръководител на проекта, който да осигурява добро сътрудничество между икономическите оператори и възлагащия орган в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки.
(61)
Предвид неблагоприятните им последици за конкуренцията, процедурите на договаряне без покана за участие в състезателна процедура следва да се използват само при особено изключителни обстоятелства. Това изключение следва да се ограничава до случаите, когато публикуването е невъзможно поради изключително неотложни обстоятелства, предизвикани от събития, които нито могат да бъдат предвидени, нито се дължат на възложителя, или когато поначало е ясно, че публикуването на обявление няма да доведе до по-голяма конкуренция или до по-добри резултати от поръчката, предимно защото обективно съществува само един икономически оператор, който може да изпълни поръчката. Такъв е случаят при произведения на изкуството, когато личността на твореца изначално определя уникалния характер и стойността на самия предмет на изкуството. Наличието само на един икономически оператор може да се свързва и с други причини, но само случаите, когато обективно е налице само един икономически оператор, могат да обосноват използването на процедура на договаряне без покана за участие в състезателна процедура, ако това положение не е било създадено от самия възложител с оглед на бъдещата процедура за възлагане на поръчка.
Възложителите, които разчитат на това изключение, следва да обосноват твърдението, че няма разумни алтернативи или заместители, например използване на алтернативни канали за дистрибуция, включително извън държавата членка на възложителя, или че не е възможно да се използват функционално сравними строителство, доставки и услуги.
Когато наличието на само един икономически оператор се дължи на причини от техническо естество, те следва да бъдат строго определени и обосновани за всеки отделен случай. Те биха могли да включват например почти пълната техническа невъзможност на друг икономически оператор да постигне изискваното ниво на изпълнение или необходимостта да се използва конкретно ноу-хау, инструменти или средства, с които разполага само един икономически оператор. Техническите причини могат да произтичат също от специфични изисквания за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат изпълнени, за да се гарантира експлоатацията на строителството, доставките или услугите, които трябва да се доставят.
На последно място, не е целесъобразно процедури за възлагане на поръчка да се използват за доставки, закупувани директно на стокова борса, включително стокови търговски платформи като борси за селскостопански продукти, суровини и енергия, при които регулираната и контролирана многостранна търговска структура по правило гарантира пазарни цени.
(62)
Следва да се поясни, че разпоредбите относно защитата на поверителната информация по никакъв начин не са пречка за публичното оповестяване на неповерителните части от сключените договори, включително на всички последващи изменения.
(63)
Електронните средства за информация и комуникация могат значително да опростят публикуването на поръчките и да увеличат ефективността и прозрачността на процесите за възлагането им. Те следва да се превърнат в стандартни средства за комуникация и обмен на информация в процедурите за възлагане на поръчка, тъй като съществено увеличават възможностите на икономическите оператори да участват в процедури за възлагане на поръчка в рамките на вътрешния пазар. За тази цел следва да станат задължителни изпращането на обявленията по електронен път, представянето на документацията за поръчката в електронен вид и - след преходен период от 30 месеца - преминаването изцяло към електронни съобщения, което означава комуникация с електронни средства на всички етапи от процедурата, включително при подаването на заявленията за участие, и по-специално подаването на офертите (електронно подаване). Държавите членки и възложителите следва да имат право при желание да предвиждат допълнителни правила в това отношение. Следва също така да се поясни, че задължителното използване на електронни средства за комуникация съгласно настоящата директива обаче не следва да задължава възложителите да обработват офертите по електронен път, нито да налага електронно оценяване или автоматична обработка. Освен това, съгласно настоящата директива задължението за използване на електронни средства за комуникация не следва да обхваща никой от елементите на процеса за възлагане на поръчка след сключването на договора, нито вътрешната комуникация в рамките на възложителя.
(64)
Освен в някои определени ситуации, възложителите следва да използват електронни средства за комуникация, които са недискриминационни, широкодостъпни и оперативно съвместими с продуктите на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) за широка употреба и които не ограничават достъпа на икономическите оператори до процедурата за възлагане на поръчка. Освен това при използването на тези средства за комуникация следва да се взема надлежно предвид достъпността за хората с увреждания. Следва да се поясни, че задължението за използване на електронни средства на всички етапи от процедурата за възлагане на поръчка не би било целесъобразно, когато използването на електронни средства изисква специализирани инструменти или формати на файлове, които не са широко достъпни, нито когато съответната комуникация може да се осъществи единствено с помощта на специализирано офис оборудване. Поради това възложителите не следва да са задължени да изискват използването на електронни средства за комуникация в процеса на подаване на документите в определени случаи, които следва да са изчерпателно изброени. В настоящата директива следва да се посочи, че тези случаи следва да включват ситуации, при които се налага използването на специализирано офис оборудване, което не е широко достъпно за възложителите - например широкоформатни принтери. Възможно е документацията за поръчката при някои процедури за възлагане на поръчка да включва изискване за представяне на мостри или макети, които не могат да бъдат изпратени на възложителите чрез електронни средства. В тези случаи мострите и макетите следва да се изпращат на възложителите по пощата или с друга подходяща куриерска услуга.
Въпреки това следва да се поясни, че използването на други средства за комуникация следва да бъде ограничено до тези елементи на офертата, за които не се изискват електронни средства за комуникация.
Уместно е да се поясни, че по технически причини възложителите следва да могат да определят максимално допустим размер на подаваните файлове.
(65)
Възможни са изключителни случаи, в които на възложителите следва да се разреши да не използват електронни средства за комуникация, когато неизползването на подобни средства за комуникация е необходимо за защита на особено чувствителния характер на информацията. Следва да се поясни, че когато използването на електронни средства, които не са общодостъпни, може да осигури необходимото равнище на защита, тези електронни средства следва да се използват. Това може да бъде например случаят, при който възложителите изискват да се използват специално предназначени за целта сигурни средства за комуникация, до които те осигуряват достъп.
(66)
Различията в техническите формати или стандартите за процеси и съобщения биха могли да създадат пречки за оперативната съвместимост не само в рамките на отделните държави членки, но също и основно между държавите членки. Например, за да участват в процедура за възлагане на поръчка, при която е разрешено или се изисква използването на електронен каталог, който представлява формат за представяне и организиране на информацията по сходен начин за всички участващи оференти и подлежи на електронна обработка, при липса на стандартизация икономическите оператори ще трябва да адаптират каталозите си за всяка процедура за възлагане на поръчка, което ще доведе до предоставяне на сходна информация в различен формат в зависимост от спецификациите на съответния възложител. Следователно стандартизирането на каталожните формати ще повиши степента на оперативна съвместимост, ще повиши ефективността и ще намали тежестта за икономическите оператори.
(67)
Когато разглежда необходимостта от гарантиране или повишаване на оперативната съвместимост между различни технически формати или стандарти за процеси и съобщения посредством въвеждането на задължение за използване на определени стандарти и при избора на стандарти, които да бъдат наложени, Комисията следва да отчита в максимална степен становището на заинтересованите страни. Следва също така да се има предвид степента, в която даден стандарт вече се използва на практика от икономическите оператори и възложителите, и колко добре работи този стандарт. Преди да наложи задължение за използването на определен стандарт, Комисията следва внимателно да разгледа и свързаните с това разходи, по-специално по отношение на адаптирането към съществуващите решения за електронно възлагане на поръчки, включително инфраструктура, процеси или софтуер.
Когато съответните стандарти не са разработени от международна, европейска или национална организация за стандартизация, те следва да отговарят на изискванията, приложими за стандартите в областта на ИКT, предвидени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (20).
(68)
Преди да посочат необходимото ниво на сигурност на електронните средства за комуникация, които ще се използват на различните етапи от процедурата за възлагане, държавите членки и възложителите следва да преценят пропорционалността между изискванията за гарантиране на точно и надеждно обозначаване на подателя на съответното съобщение, както и на целостта на съдържанието на съобщението, от една страна, и от друга страна, риска от проблеми, например в случаите, при които съобщенията са изпратени от подател, различен от посочения. При равни други условия това означава, че необходимото ниво на сигурност например на електронно съобщение, с което се иска потвърждение на точния адрес на провеждане на информационна среща, няма да бъде същото като за самата оферта, която е обвързваща за икономическия оператор. По същия начин оценката на пропорционалността може да доведе до изискване за по-ниски нива на сигурност при повторното подаване на електронни каталози или при подаването на оферти в рамките на малки състезателни процедури по рамково споразумение или при достъпа до документацията за поръчката.
(69)
Докато основните елементи на процедурата за възлагане на поръчка, като документацията за поръчката, заявленията за участие, потвърждаването на интерес и офертите следва винаги да се представят в писмена форма, устната комуникация с икономическите оператори следва да остане възможна, при условие че съдържанието ѝ е документирано в достатъчна степен. Това е необходимо, за да се осигури достатъчно равнище на прозрачност, което позволява проверка на спазването на принципа на равнопоставеност. По-специално, изключително важно е устната комуникация с оферентите, която би могла да повлияе върху съдържанието и оценката на офертите, да бъде документирана в достатъчна степен и с подходящите средства, като писмени записи, аудиозаписи или обобщение на основните елементи на комуникацията.
(70)
На пазарите на обществени поръчки в целия Съюз се появява засилена тенденция към окрупняване на търсенето от страна на купувачите в публичния сектор с оглед постигане на икономии от мащаба, включително по-ниски цени и разходи при сделките и постигане на по-добро и по-професионално управление на обществените поръчки. Това може да се постигне чрез концентриране на покупките по броя на участващите възложители или по обема и стойността във времето. Въпреки това окрупняването и централизирането на покупките следва внимателно да се следи, за да се избегнат прекомерната концентрация на покупателна способност и тайните споразумения, както и за да се запазят прозрачността, конкуренцията и възможностите за достъп до пазара за МСП.
(71)
Използването на рамкови споразумения може да бъде ефективна техника за възлагане на поръчки в целия Съюз; необходимо е обаче повишаване на конкуренцията чрез подобряване на прозрачността на възлагането на поръчки чрез рамкови споразумения и на достъпа до тях. Ето защо е целесъобразно да се преразгледат приложимите разпоредби по отношение на тези споразумения, по-специално като се предвиди възлагането на конкретни поръчки въз основа на такива споразумения да се извършва съгласно обективни правила и критерии, например след малка състезателна процедура, и като се ограничи срокът на рамковите споразумения.
(72)
Следва също така да се поясни, че макар и поръчките, основани на рамково споразумение, да трябва да се възлагат преди изтичането на срока на самото рамково споразумение, не е необходимо срокът на отделните поръчки, основани на рамково споразумение, да съвпада със срока на това рамково споразумение, а може, в зависимост от случая, да бъде по-къс или по-дълъг. По-специално при определянето на срока на отделните поръчки, основани на рамково споразумение, следва да е възможно да се отчитат фактори като срокът, необходим за тяхното изпълнение, дали е включена поддръжката на оборудване с очакван експлоатационен период от повече от осем години или дали е необходимо мащабно обучение на персонала с оглед изпълнението на поръчката.
Освен това следва да се поясни, че в някои случаи следва да е възможно срокът на самите рамкови споразумения да надвишава осем години. Такива случаи, които следва да бъдат надлежно обосновани, по-специално от предмета на рамковото споразумение, могат да възникнат например когато икономическите оператори трябва да разполагат с оборудване, чийто срок на амортизация е над осем години и което трябва да е на разположение по всяко време през целия срок на рамковото споразумение. В особения случай на предприятия в комуналния сектор, които предоставят основни услуги на обществото, е възможно да бъдат необходими както по-дългосрочни рамкови споразумения, така и индивидуални договори с по-голям срок, например в случая с рамковите споразумения, които са насочени към осигуряване на редовната и извънредната поддръжка на мрежите, за която се изисква скъпо оборудване, експлоатирано от служители, преминали специално високоспециализирано обучение, с цел осигуряване на непрекъснатост на услугите и свеждане до минимум на евентуалните смущения.
(73)
Предвид натрупания опит съществува и необходимост да се коригират правилата, уреждащи динамичните системи за покупки, за да могат възложителите да се възползват в пълна степен от възможностите, предоставяни от този инструмент. Системите трябва да се опростят; по-специално те следва да се прилагат под формата на ограничена процедура, което премахва необходимостта от индикативни оферти - сочена като една от най-сериозните тежести, свързани с динамичните системи за покупки. По този начин всеки икономически оператор, който подава заявление за участие и отговаря на критериите за подбор, следва да бъде допуснат до участие в процедурите за възлагане на поръчки, осъществявани през динамичната система за покупки в рамките на срока ѝ на действие.
Тази техника за покупки позволява на възложителя да получи особено широк диапазон от оферти и така да осигури оптимално използване на средствата чрез засилена конкуренция по отношение на широко използваните или стандартните продукти, строителство или услуги, които са налични на пазара.
(74)
Разглеждането на заявленията за участие следва по принцип да се извършва в максимален срок от 10 работни дни, при условие че оценката на критериите за подбор се прави въз основа на изискванията за документацията, поставени от възложителите, когато е приложимо, в съответствие с опростените разпоредби на Директива 2014/24/ЕС. Въпреки това при първоначалното установяване на динамична система за покупки е възможно в отговор на първото публикуване на обявлението за поръчката или на поканата за потвърждаване на интерес възложителите да получат толкова голям брой заявления за участие, че да им е необходимо повече време за тяхното разглеждане. Това следва да е допустимо, при условие че не се възлага конкретна поръчка, преди да бъдат разгледани всички заявления.
Възложителите следва да могат сами да решават как да разглеждат заявленията за участие, например като предпочетат да разглеждат заявления само веднъж седмично, при условие че се спазват сроковете за разглеждане на всяко заявление за допускане до участие. Възложителите, които използват в рамките на динамична система за покупки критериите за изключване или подбор, предвидени в Директива 2014/24/ЕС, следва да прилагат съответните разпоредби на тази директива по същия начин, както възлагащите органи, които използват динамична система за покупки в съответствие с Директива 2014/24/ЕС.
(75)
С оглед на разширяване на възможностите за участие на МСП в мащабна динамична система за покупки, например в система, управлявана от централен орган за покупки, съответният възлагащ орган или възложител следва да може да организира системата съобразно обективно определени категории продукти, строителство или услуги. Тези категории следва да се определят въз основа на обективни фактори, които могат да включват например максималния допустим размер на конкретни поръчки, които ще бъдат възложени в рамките на съответната категория, или конкретен географски район, в който ще бъдат изпълнявани последващи конкретни поръчки. Когато динамичната система за покупки е разделена на категории, възлагащият орган или възложителят следва да прилага критерии за подбор, които са пропорционални на характеристиките на съответната категория.
(76)
Следва да се поясни, че електронните търгове по принцип не са подходящи за някои поръчки за строителство и за услуги, имащи за предмет интелектуални дейности, например строителното проектиране, тъй като само елементи, подлежащи на автоматизирана оценка с електронни средства без никаква намесa или оценкa от възложителя - а именно елементите, които се поддават на количествено изразяване в цифри или проценти - могат да бъдат предмет на електронен търг.
Освен това следва да се поясни, че електронните търгове могат да се използват при процедури за възлагане на поръчка за закупуване на специални права върху интелектуална собственост. Целесъобразно е да се припомни също, че макар възложителите да са свободни да прилагат критерии за подбор, които им позволяват да ограничат броя на кандидатите или оферентите преди началото на търга, след започването на търга не следва да се допуска по-нататъшно намаляване на броя на оферентите, участващи в електронния търг.
(77)
Непрекъснато се разработват нови електронни техники за покупки - например електронни каталози. Електронните каталози представляват формат за представяне и организиране на информацията по сходен начин за всички участващи оференти, който се поддава на електронна обработка. Пример за това са офертите, представяни в табличен формат. Възложителите следва да могат да поискат електронни каталози при всички съществуващи процедури, при които се изисква използването на електронни средства за комуникация. Електронните каталози спомагат за увеличаване на конкуренцията и рационализиране на обществените покупки, особено от гледна точка на икономията на време и пари. Въпреки това следва да се въведат определени правила, за да се гарантира, че използването им е съобразено с настоящата директива и с принципите на равнопоставеност, недискриминация и прозрачност. Ето защо използването на електронни каталози за представяне на офертите не следва да означава, че се допуска възможността икономическите оператори да се ограничат с подаването на общия си каталог. Икономическите оператори следва все пак да адаптират общия си каталог съобразно конкретната процедура за възлагане на поръчка. Подобно адаптиране ще гарантира, че каталог, подаден за определена процедура за възлагане на поръчка, съдържа единствено продукти, строителство или услуги, които - по преценка на икономическия оператор, извършена след активно проучване - отговарят на изискванията на възложителя. В този случай икономическите оператори следва да могат да възпроизвеждат информация, съдържаща се в общия им каталог, но не следва да могат да представят самия общ каталог. Освен това, в случай че се осигуряват достатъчно гаранции за възможността за проследяване, равнопоставеността и предсказуемостта, възложителите следва да имат право да генерират оферти по отношение на конкретни покупки въз основа на предварително изпратени електронни каталози, по-специално когато някоя състезателна процедура е подновена съгласно рамково споразумение или когато се използва динамична система за покупки.
Когато възложителят е генерирал оферти, съответният икономически оператор следва да има възможност да провери дали генерираната по този начин от възложителя оферта не съдържа съществени грешки. При наличие на съществени грешки икономическият оператор не следва да е обвързан от офертата, генерирана от възложителя, освен ако грешката не се поправи.
Съгласно изискванията на правилата за електронните средства за комуникация възложителите следва да избягват създаването на необосновани пречки пред достъпа на икономическите оператори до процедурите за възлагане на поръчка, в които офертите трябва да се представят под формата на електронни каталози и които гарантират спазването на общите принципи за недискриминация и равнопоставеност.
(78)
В повечето държави членки все по-често се използват техники за централизирани покупки. Централните органи за покупки отговарят за придобиванията, управлението на динамичните системи за покупки или възлагането на поръчки/сключването на рамкови споразумения вместо други възлагащи органи или възложители, срещу или без възнаграждение. Възложителите, от чието име е сключено рамково споразумение, следва да могат да го използват за единични или повтарящи се покупки. С оглед на големите обеми на покупките тези техники могат да способстват за повишаване на конкуренцията и следва да спомогнат за по-професионалното провеждане на обществените покупки. Във връзка с това следва да се предвидят разпоредби на равнището на Съюза за определяне на централните органи за покупки, които работят с възложителите, и следва да се поясни, че централните органи за покупки работят по два различни начина.
На първо място, те следва да могат да действат като продавачи на едро, които купуват, съхраняват и препродават, а на второ място - те следва да могат да действат като посредници, които възлагат поръчки, управляват динамични системи за покупки или сключват рамкови споразумения, които да се използват от възложителите.
Тази посредническа функция може в някои случаи да се изпълнява чрез независимо провеждане на съответните процедури за възлагане на поръчка, без подробни указания от съответните възложители, а в други случаи - чрез провеждане на съответните процедури за възлагане на поръчка съгласно указанията на съответните възложители, от тяхно име и за тяхна сметка.
Освен това, следва да се въведат правила за разпределяне на отговорността за спазването на задълженията по настоящата директива, включително и по отношение на правните средства за защита, между централния орган за покупки и възложителите, поръчващи от или чрез него. Когато централният орган за покупки носи цялата отговорност за провеждането на процедурите за възлагане на поръчка, той следва да бъде също така изцяло и пряко отговорен за законосъобразността им. Когато възложител провежда определени етапи от процедурата - например подновяване на състезателната процедура съгласно рамково споразумение или възлагане на отделни поръчки въз основа на динамична система за покупки - той следва да продължи да носи отговорността за етапите, които провежда.
(79)
Възложителите следва да могат да възлагат поръчка за услуги, свързана с извършването на централизирани дейности по закупуване, на централен орган за покупки, без да прилагат предвидените в настоящата директива процедури. Следва също така да е разрешено подобни поръчки за услуги да включват извършването на подпомагащи дейности по закупуване. Поръчките за услуги за извършване на подпомагащи дейности по закупуване следва да се възлагат в съответствие с настоящата директива, когато се изпълняват по друг начин освен от централен орган за покупки във връзка с извършване на централизирани дейности по закупуване за съответния възложител. Следва също така да се припомни, че настоящата директива не следва да се прилага, когато централизирани или подпомагащи дейности по закупуване се предоставят по друг начин, а не чрез възмезден договор, който представлява поръчка по смисъла на настоящата директива.
(80)
По-строгите разпоредби относно централните органи за покупки не следва по никакъв начин да възпрепятстват текущата практика на единични съвместни поръчки, т.е. по-слабо институционализирани и систематични общи покупки, или установената практика на използване на доставчици на услуги, които подготвят и управляват процедурите за възлагане на поръчка от името и за сметка на възложителя и съгласно неговите указания. Напротив, някои елементи на съвместните поръчки следва да бъдат изяснени поради важната роля, която съвместните поръчки могат да играят, не на последно място във връзка с новаторски проекти.
Съвместните поръчки могат да бъдат под различна форма - от координирани поръчки чрез изготвяне на обща техническа спецификация за строителство, доставки или услуги, които ще бъдат поръчани от няколко възложители, всеки от които провежда отделна процедура за възлагане на поръчка, до случаи, при които съответните възложители съвместно провеждат една процедура за възлагане на поръчка, като работят заедно или като натоварят един възложител с управлението на процедурата от името на всички възложители.
Когато няколко възложители провеждат съвместно процедура за възлагане на поръчки, те следва да носят обща отговорност за изпълнението на задълженията си съгласно настоящата директива. Когато обаче възложителите провеждат съвместно само етапи от процедурата за възлагане на поръчки, обща отговорност следва да се носи само за онези етапи от процедурата, които се провеждат съвместно. Всеки възложител следва да носи цялата отговорност по отношение на процедури или етапи от процедури, които провежда сам, като например възлагането на поръчка, сключването на рамково споразумение, управлението на динамична система за покупки или подновяването на състезателна процедура съгласно рамково споразумение.
(81)
Електронните средства за комуникация са особено подходящи за поддържане на практики и инструменти за централизирани покупки поради възможностите, които предлагат за многократно използване и автоматична обработка на данните и за свеждане до минимум на разходите за информацията и разходите по сделките. Поради това, като първа стъпка, използването на такива електронни средства за комуникация следва да стане задължително за централните органи за покупки, като същевременно се улесни и сближаването на практиките в рамките на целия Съюз. Това трябва да бъде последвано от общо задължение за използване на електронни средства за комуникация във всички процедури за възлагане на поръчка след преходен период от 30 месеца.
(82)
Съвместното възлагане на поръчки от възложители от различни държави членки понастоящем среща конкретни правни трудности, свързани със стълкновението на националните закони. Независимо от факта, че в Директива 2004/17/ЕО по подразбиране се разрешават трансгранични съвместни обществени поръчки, възложителите все още срещат значителни правни и практически трудности при извършването на покупки от централни органи за покупки в други държави членки или при съвместното възлагане на поръчки. За да се позволи на възложителите да извлекат максимална полза от потенциала на вътрешния пазар по отношение на икономиите от мащаба и споделянето на ползите и рисковете, не на последно място за новаторски проекти с по-висока степен на риск от разумно приемливото за отделен възложител, тези трудности следва да бъдат отстранени. Във връзка с това следва да се установят нови правила за съвместните трансгранични поръчки, за да се улесни сътрудничеството между възложителите и да се увеличат ползите от вътрешния пазар чрез създаването на възможности за трансгранична дейност на доставчиците на стоки и услуги. Тези правила следва да определят условията за трансгранична работа с централните органи за покупки и да посочат приложимото законодателство в областта на обществените поръчки, включително приложимото законодателство относно правните средства за защита, при трансгранични съвместни процедури, в допълнение към стълкновителните разпоредби на Регламент (ЕО) № 593/2008 на Европейския парламент и на Съвета (21). Освен това възложители от различни държави членки следва да могат да създават съвместни правни образувания, учредени съгласно националното право или правото на Съюза. За такива форми на съвместни поръчки следва да се предвидят специални правила.
Възложителите обаче не следва да използват възможностите за съвместни трансгранични поръчки с цел да заобикалят задължителните правила на публичното право, в съответствие с правото на Съюза, които са приложими за тях в държавата членка, в която са установени. Тези правила могат да включват например разпоредби относно прозрачността и достъпа до документи или конкретни изисквания, свързани с възможността за проследяване на чувствителни доставки.
(83)
Техническите спецификации, изготвяни от купувачите, трябва да осигуряват възможност за конкуренция при обществените поръчки, както и за постигане на целите за устойчивост. За тази цел следва да бъде възможно подаването на оферти, които отразяват разнообразието от технически решения, стандарти и технически спецификации на пазара, включително изготвяните въз основа на критерии за изпълнение, свързани с жизнения цикъл и устойчивостта на производствения процес на строителството, доставките и услугите.
Поради това техническите спецификации следва да се изготвят по такъв начин, че да се избягва изкуствено ограничаване на конкуренцията с изисквания, които облагодетелстват конкретен икономически оператор чрез възпроизвеждане на основни характеристики на стоките, услугите или строителството, обичайно предлагани от него. Изготвянето на техническите спецификации по отношение на функционалните изисквания и изискванията за работните характеристики по принцип позволява тази цел да бъде постигната по възможно най-добрия начин. Функционалните изисквания и изискванията, свързани с работните характеристики, са и подходящо средство за насърчаване на иновациите в сферата на обществените поръчки и следва да получат възможно най-широко приложение. Когато се включва препратка към европейски стандарт или - при липса на такъв - национален стандарт, възложителите следва да се разглеждат направените оферти въз основа на други еквивалентни условия, които отговарят на изискванията на възложителите и са еквивалентни по отношение на безопасността. Доказването на еквивалентност с изискваната маркировка следва да е задължение на икономическия оператор.
За да се докаже еквивалентността, следва да е възможно от оферентите да се изиска предоставяне на доказателства, проверени от трето лице. Въпреки това други подходящи доказателства като техническо досие на производителя също следва да се допускат, когато въпросният икономически оператор няма достъп до подобни сертификати или протоколи от изпитване или няма възможност да ги получи в съответните срокове, при условие че заинтересованият икономически оператор докаже, че строителството, доставките и услугите спазват изискванията или критериите, установени в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката.
(84)
За всички поръчки, предназначени за използване от физически лица - независимо дали става дума за масовия потребител или за персонала на възложителя - е необходимо възложителите да изготвят техническите спецификации така, че да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение за всички потребители, освен в надлежно обосновани случаи.
(85)
Възложителите, които желаят да закупят строителство, доставки или услуги с конкретни екологични, социални или други характеристики, следва да могат да се позовават на определени маркировки - например европейската екомаркировка, (много)националните екомаркировки или всяка друга маркировка, при условие че изискванията за маркировката са свързани с предмета на поръчката, като описанието на продукта и неговото представяне, включително изискванията за опаковане. Освен това е изключително важно тези изисквания да бъдат изготвени и приети въз основа на обективно проверими критерии с използване на процедура, при която могат да участват заинтересованите страни като държавните органи, потребителите, производителите, дистрибуторите и екологичните организации, както и че маркировката е достъпна за всички заинтересовани страни. Следва да се поясни, че заинтересовани страни могат да бъдат публични органи или частни организации, предприятия или всякакви неправителствени организации (организация, която не е част от правителство и не е традиционно стопанско предприятие).
Следва също така да се уточни, че специални национални органи или организации или органи или организации на централна власт могат да участват в определянето на изискванията за поставяне на маркировка, които могат да се използват във връзка с възлагането на обществени поръчки от публични органи, без тези органи или организации да изгубят статуса си на трети лица. Посочването на маркировки не следва да има за последица ограничаване на иновациите.
(86)
При изготвянето на технически спецификации възложителите следва да вземат предвид изискванията, произтичащи от правото на Съюза в областта на защитата на данните, по-специално във връзка с проектирането на обработката на лични данни (защита на данните още при проектирането).
(87)
Възлагането на обществени поръчки следва да е адаптирано към нуждите на МСП. Възложителите следва да бъдат насърчавани да използват кодекса за най-добри практики, съдържащ се в работния документ на Комисията от 25 юни 2008 г.„Европейски кодекс за най-добри практики, улесняващи достъпа на МСП до договори за възлагане на обществени поръчки“, който дава насоки как да прилагат рамката относно обществените поръчки по начин, улесняващ участието на МСП. За тази цел следва изрично да се предвиди възможността за разделяне на поръчките на обособени позиции. Подобно разделение би могло да се направи въз основа на количествени параметри, като размерът на отделните поръчки се приведе в по-голямо съответствие с капацитета на МСП, или въз основа на качествени параметри - съобразно съответния сектор и област на специализация, като съдържанието на отделните поръчки се обвърже по-тясно със специализираните сектори на дейност на МСП или с различните последващи етапи на проекта. Размерът и предметът на обособените позиции следва да се определят свободно от възложителя, който, в съответствие с приложимите правила за изчисляване на прогнозната стойност на поръчката, следва също да може да възлага някои позиции, без да прилага предвидените в настоящата директива процедури.
Държавите членки следва да запазят възможността да предприемат допълнителни мерки за улесняване на участието на МСП на пазара на обществени поръчки, като въведат задължителна преценка на целесъобразността от разделянето на поръчките на обособени позиции и при по-малки поръчки, като изискват от възложителите да представят обосновка за решението си да не разделят поръчките на обособени позиции или като направят разделянето на обособени позиции задължително при определени условия. Със същата цел държавите членки следва също така да могат да предвиждат механизми за преки плащания на подизпълнители.
(88)
Когато поръчките са разделени на обособени позиции, възложителите следва да могат, например за да запазят конкуренцията или да гарантират надеждността на доставките, да ограничат броя на обособените позиции, за които един икономически оператор може да подава оферти; те следва да имат право също така да ограничат броя на обособените позиции, които могат да бъдат възложени на отделен оферент.
Постигането на целта за улесняване на достъпа на МСП до обществени поръчки може обаче да бъде затруднено, ако възложителите бъдат задължени да възложат поръчката чрез отделни обособени позиции, дори когато това може да доведе до задължение да се приемат много по-неизгодни решения в сравнение с възлагане, обединяващо няколко или всички обособени позиции. Ето защо, когато възможността за прилагане на този метод е ясно обозначена предварително, възложителите следва да могат да правят сравнителна оценка на офертите, за да установят дали офертите, представени от определен оферент за дадена комбинация от обособени позиции, изпълняват като цяло по-добре критериите за възлагане, установени в съответствие с настоящата директива за тези обособени позиции, в сравнение с офертите за съответните обособени позиции, взети поотделно. В такъв случай възложителят следва да може да възложи дадена поръчка, комбинираща въпросните обособени позиции, на съответния оферент. Следва да се поясни, че възложителите следва да правят подобна сравнителна оценка, като първо определят кои оферти най-добре изпълняват критериите за възлагане, установени за всяка обособена позиция, а след това ги сравнят с офертите, представени от даден оферент за определена комбинация от обособени позиции, взета като цяло.
(89)
За да се ускорят процедурите и да се повиши тяхната ефективност, сроковете за участие в процедури за възлагане на поръчка следва да бъдат максимално кратки, без да се създават ненужни пречки пред достъпа на икономическите оператори от целия вътрешен пазар, и по-специално на МСП. Във връзка с това следва да се има предвид, че при определяне на сроковете за получаване на офертите и заявленията за участие възложителите следва да отчитат по-специално сложността на поръчката и необходимото време за изготвяне на офертите, дори това да налага определяне на срокове, които са по-дълги от предвидения в настоящата директива минимум. От друга страна, използването на електронни средства за информация и комуникация, по-специално достъпът на икономическите оператори, оферентите и кандидатите до цялата документация за поръчката в електронен вид и електронното изпращане на съобщения, води до по-голяма прозрачност и спестяване на време. Поради тази причина следва да се предвиди възможност за намаляване на минималните срокове, които се прилагат за откритите процедури, в съответствие с правилата, установени в СДП, и при условието те да са съвместими с конкретния начин на предаване, предвиден на равнището на Съюза. Освен това възложителите следва да могат допълнително да съкращават сроковете за получаване на оферти при открити процедури при неотложни обстоятелства, които правят невъзможно прилагането на обичайните срокове при открити процедури, но позволяват провеждането на открита процедура при съкратени срокове. Само в случай на изключителни обстоятелства, когато поради крайна неотложност, предизвикана от събития, които не могат да бъдат предвидени от възложителя и не се дължат на него, не е възможно провеждането на редовна процедура дори при съкратени срокове, възложителите следва, доколкото това е абсолютно необходимо, да могат да възложат поръчките чрез процедура на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура. Такъв може да е случаят при природни бедствия, които налагат незабавни действия.
(90)
Следва да се поясни, че необходимостта икономическите оператори да разполагат с достатъчно време за изготвянето на оферти може да доведе до удължаване на първоначално определените срокове. Такъв по-специално би бил случаят, когато са направени съществени промени в документацията за поръчката. Следва също така да се поясни, че в този случай съществените промени следва да се разбират като промени, по-специално в техническите спецификации, при които икономическите оператори се нуждаят от достатъчно време, за да се запознаят с тях и да реагират по съответния начин. Следва обаче да се поясни, че тези промени не трябва да са съществени в степен, която да позволява допускането на кандидати, различни от първоначално избраните, или привличането на допълнителни участници в процедурата за възлагане на поръчка. Такъв би бил по-специално случаят, когато промените изменят естеството на поръчката или на рамковото споразумение в сравнение с предвиденото в документацията за поръчката.
(91)
Следва да се поясни, че информацията относно някои решения, взети в хода на процедура за възлагане на поръчка, включително решението да не се възлага поръчка или да не се сключва рамково споразумение, следва да бъде изпращана от възложителите, без да е нужно кандидатите или оферентите да я изискват. Следва също да се припомни, че Директива 92/13/ЕИО на Съвета (22) предвижда задължение за възложителите да представят на заинтересованите кандидати или оференти, също без поискване от тяхна страна, обобщение на основанията за вземане на някои от важните решения в хода на процедура за възлагане на поръчка. На последно място, следва да се поясни, че кандидатите и оферентите следва да имат право да изискват по-подробна информация относно тези основания, като възложителите следва да са задължени да я предоставят, освен при много сериозни причини за противното. Тези причини следва да бъдат определени в настоящата директива. За да се осигури необходимата прозрачност в рамките на процедури за възлагане на поръчка, включващи договаряне и диалог с оферентите, оферентите, подали допустима оферта, следва да могат да поискат информация за провеждането и напредъка на процедурата, освен ако няма сериозни причини, които налагат това да не се допуска.
(92)
Доколкото това е съвместимо с необходимостта да се гарантира постигането на целта за налагане на добри търговски практики, като същевременно се осигури максимална гъвкавост, е целесъобразно да се предвиди прилагането на Директива 2014/24/ЕС по отношение на изискванията за икономически и финансов капацитет и служещите като доказателства документи. Ето защо следва да се допусне възложителите да прилагат критериите за подбор, предвидени в посочената директива, като когато го правят, да следва да са задължени да прилагат някои други разпоредби, свързани по-специално с тавана на изискванията за минимален оборот, както и използването на единния европейски документ за обществени поръчки.
(93)
Възложителите следва да могат да изискват прилагането на схеми или мерки за управление на околната среда по време на изпълнението на дадена поръчка. Схемите за управление по околна среда - независимо дали са регистрирани съгласно правни инструменти на Съюза като Регламент (ЕО) № 1221/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23)- могат да покажат, че икономическият оператор има техническия капацитет да изпълни поръчката. Описание на мерките, прилагани от икономическия оператор за осигуряване на същото равнище на опазване на околната среда, следва да бъде прието като алтернатива на регистрационните схеми по управление на околната среда и като форма на доказателство, когато съответният икономически оператор няма достъп до подобни схеми или няма възможност да го получи в съответните срокове.
(94)
Понятието „критерии за възлагане“ заема централно място в настоящата директива, поради което е важно съответните разпоредби да се редактират по възможност по най-опростен и рационален начин. Това може да се направи, като изразът „икономически най-изгодна оферта“ се използва като водещо понятие, тъй като всички спечелили оферти следва в крайна сметка да се избират в съответствие с това какво е според възложителя икономически най-доброто решение измежду представените оферти. С цел да се избегне объркване с критерия за възлагане, който понастоящем е известен като „икономически най-изгодна оферта“ в директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО, за това понятие следва да се използва различен термин - „най-добро съотношение качество/цена“. Поради това то следва да се тълкува съгласно съответната съдебна практика във връзка с тези директиви, с изключение на случаите, когато настоящата директива предвижда решение, което несъмнено е различно по същество.
(95)
Поръчките следва да се възлагат въз основа на обективни критерии, които гарантират съобразяване с принципите на прозрачност, недискриминация и равнопоставеност, за да се осигури обективно сравняване на относителната стойност на офертите, с цел в условията на реална конкуренция да се определи коя оферта е икономически най-изгодна. Следва ясно да се посочи, че икономически най-изгодната оферта следва да се оценява въз основа на най-доброто съотношение качество/цена, което винаги следва да включва ценови или разходен елемент. Следва също така да се поясни, че оценката на икономически най-изгодната оферта може да се прави въз основа единствено на ценовата или разходната ефективност. В допълнение е уместно да се припомни, че възложителите са свободни да установяват подходящи стандарти за качество чрез технически спецификации или условия за изпълнение на поръчката.
За да се насърчи по-голям стремеж към качество при обществените поръчки, държавите членки следва да имат право да забранят или ограничат използването само на цената или само на разходите при оценяването на икономически най-изгодната оферта, когато сметнат това за целесъобразно.
За да се гарантира спазването на принципа за равнопоставеност при възлагането на поръчки, възложителите следва да са задължени да осигурят необходимата прозрачност, за да могат всички оференти да разполагат с достатъчно информация за критериите и условията, които ще се прилагат при решението за възлагане на поръчката. Във връзка с това възложителите следва да са задължени да посочат критериите за възлагане на поръчката и относителната тежест на всеки от тези критерии. Възложителите следва обаче да имат право да използват дерогация от задължението да посочат тежестта на критериите в надлежно обосновани случаи, в които трябва да могат да посочат причините за това, когато тежестта не може да бъде установена предварително, по-специално поради сложността на поръчката. В тези случаи те следва да степенуват критериите по значение в низходящ ред.
(96)
Съгласно член 11 ДФЕС изискванията за опазване на околната среда трябва да бъдат включени в определянето и изпълнението на политиките и действията на Съюза, в частност за да се насърчи устойчивото развитие. В настоящата директива се пояснява по какъв начин възложителите могат да допринесат за опазването на околната среда и насърчаването на устойчивото развитие, като същевременно гарантират, че могат да получат най-доброто съотношение качество/цена за своите поръчки.
(97)
При оценяването на най-доброто съотношение качество/цена възложителите следва да определят икономическите и качествените критерии за възлагане, свързани с предмета на поръчката, въз основа на които ще оценяват офертите, за да определят икономически най-изгодната оферта от гледна точка на възложителя. Тези критерии следва съответно да позволяват извършването на сравнителна оценка на нивото на изпълнение, предложено във всяка оферта, предвид предмета на поръчката, както е определен в техническите спецификации. Във връзка с най-доброто съотношение качество/цена в настоящата директива се съдържа неизчерпателен списък на възможни критерии за възлагане. Възложителите следва да се насърчават да избират критерии за възлагане, които им позволяват да получат висококачествено строителство, доставки и услуги, които в най-голяма степен отговарят на техните потребности.
Избраните критерии за възлагане не следва да дават неограничена свобода на избор на възложителя, те следва да осигуряват възможност за реална и честна конкуренция и да бъдат съпътствани от изисквания, които позволяват ефективна проверка на информацията, предоставена от оферентите.
За да се определи икономически най-изгодната оферта, решението за възлагане на поръчката не следва да се основава единствено на критерии, които не са свързани с разходите. Поради тази причина критериите за качество следва да са съпътствани от разходен критерий, който по избор на възложителя може да бъде цената или подходът на разходната ефективност, като например оценка на разходите за целия жизнен цикъл. Критериите за възлагане обаче не следва да засягат прилагането на националните разпоредби, определящи възнаграждението за определени услуги или установяващи фиксирана цена за някои доставки.
(98)
Когато националните разпоредби определят възнаграждението за определени услуги или установяват фиксирани цени за определени доставки, следва да се поясни, че продължава да е възможно да се направи оценка на съотношението качество/ цена въз основа на други фактори, различни от цената или възнаграждението. В зависимост от съответната услуга или продукт тези фактори могат да включват например условията за доставяне или плащане, аспекти на обслужването след продажба (например обхват на услугите за консултация и размяна) или екологични или социални аспекти (например дали книгите са отпечатани на рециклирана хартия или хартия от добит по устойчив начин дървен материал, разходите, дължащи се на външни екологични фактори, или дали е постигнат напредък в социалната интеграция на хората в неравностойно положение или на членовете на уязвими групи измежду лицата, изпълняващи поръчката). Предвид многото възможности за оценка на съотношението качество/цена въз основа на съществени критерии, следва да се избягва тегленето на жребий като единствено средство за възлагане на поръчката.
(99)
Когато качеството на наетия персонал е от значение за нивото на изпълнение на поръчката, възложителите следва също така да могат да използват като критерий за възлагане организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, тъй като това може да се отрази на качеството на изпълнението ѝ и - в резултат на това - на икономическата стойност на офертата. Такъв може да е случаят например при поръчки за интелектуални услуги като консултантски или архитектурни услуги. Възложителите, които използват тази възможност, следва да гарантират посредством подходящи договорни средства, че персоналът, на когото е възложено изпълнението на поръчката, в действителност отговаря на посочените стандарти за качество и че този персонал може да бъде заменен единствено със съгласието на възложителя, който проверява дали заместващият персонал осигурява равностойно равнище на качество.
(100)
От изключителна важност е да се използва напълно потенциалът на обществените поръчки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“. Във връзка с това следва да се припомни, че обществените поръчки са изключително важни за насърчаване на иновациите, които са от съществено значение за бъдещия растеж в Европа. Предвид значителните различия между отделните сектори и пазари обаче не би било подходящо да се въвеждат общи задължителни изисквания за поръчки с екологичен, социален и иновативен характер.
Законодателните органи на Съюза вече въведоха задължителни изисквания за обществените поръчки за постигане на определени цели в секторите на пътните превозни средства (Директива 2009/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24)) и офис оборудването (Регламент (ЕО) № 106/2008 на Европейския парламент и на Съвета (25)). Освен това беше постигнат значителен напредък при определянето на общи методики за оценка на разходите за целия жизнен цикъл.
Следователно изглежда целесъобразно да се запази утвърденият модел - да се остави на специалното секторно законодателство да установява задължителни цели като функция от конкретните политики и преобладаващите условия в съответния сектор и да се насърчава разработването и използването на европейски модели за оценка на разходите за целия жизнен цикъл, което допълнително ще подчертае ролята на обществените поръчки в подкрепа на устойчивия растеж.
(101)
Тези мерки в конкретните сектори следва да се допълнят с адаптиране на директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО, с което на възложителите да се предоставят правомощия да преследват целите на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ в своите стратегии за покупки. Поради това следва да бъде пояснено, че, освен когато оценката се прави само въз основа на цената, възложителите могат да определят икономически най-изгодната оферта и най-ниските разходи, като използват подхода за оценка на разходите за целия жизнен цикъл. Понятието за „оценка на разходите за целия жизнен цикъл“ включва всички разходи в рамките на жизнения цикъл на строителството, доставките или услугите.
Това означава вътрешните разходи, например разходите за предвидени научни изследвания, разработка, производство, транспорт, експлоатация, поддръжка и обезвреждане в края на жизнения цикъл, но може да включва и разходите, дължащи се на външни екологични фактори, като замърсяване, причинено от добиването на използваните в продукта суровини или от самия продукт, или от неговото производство, при условие че тези разходи могат да се остойностят и проследят. Методите, които възложителите използват за оценка на разходите, дължащи се на външни екологични фактори, следва да бъдат установени предварително по обективен и недискриминационен начин и да бъдат достъпни за всички заинтересовани страни. Тези методи могат да бъдат установени на национално, регионално или местно равнище, но за да се избегне нарушаване на конкуренцията чрез адаптирани методики, те следва да останат общи, в смисъл че не следва да се установяват конкретно за дадена процедура за възлагане на поръчка. На равнището на Съюза следва да се разработят общи методики за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл за определени категории доставки или услуги. Когато има разработени такива общи методики, тяхното използване следва да е задължително.
Освен това следва да се разгледа възможността за установяване на обща методика за оценка на разходите за целия социален жизнен цикъл, като се вземат предвид съществуващите методики като Насоките за оценка на социалния жизнен цикъл на продуктите, приети в рамките на Програмата за околната среда на Организацията на обединените нации.
(102)
Освен това, с цел по-успешното отразяване на социалните и екологичните съображения в процедурите за възлагане на поръчка възложителите следва да могат да използват критерии за възлагане или условия за изпълнение на поръчката, свързани със строителството, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка, във всяко едно отношение и на всеки етап от жизнения им цикъл, от добиването на суровините за продукта до етапа на обезвреждане на продукта, включително фактори, включени в конкретния процес на производство, предоставяне или търговия и нейните условия за строителството, доставките или услугите, или в специфичен процес на по-късен етап от жизнения им цикъл, дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики. Критерии и условия, отнасящи се до такъв процес на производство или предоставяне, са например изискванията при производството на закупените продукти да не се използват токсични химикали или закупените услуги да се предоставят при използване на енергийно ефективни машини.
В съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз това включва още критерии за възлагане или условия за изпълнение на поръчката, свързани с доставката или използването на продукти на справедливата търговия при изпълнението на поръчката, която ще бъде възложена. Условията за изпълнение на поръчката, свързани с екологични съображения, могат да включват например доставката, пакетирането и изхвърлянето на продуктите, а по отношение на поръчки за строителство и услуги - свеждането до минимум на отпадъците или ефективното използване на ресурсите.
Въпреки това, условието за наличие на връзка с предмета на поръчката изключва критерии и условия, свързани с общата корпоративна политика, които не могат да се считат за фактор, характеризиращ специфичния процес на производство или предоставяне на закупеното строителство, доставки или услуги. Ето защо възложителите следва да нямат право да изискват от оферентите да провеждат определена корпоративна политика на социална и екологична отговорност.
(103)
Изключително важно е критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката, отнасящи се до социалните аспекти на производствения процес, да са свързани със строителството, доставките или услугите, които ще бъдат предоставени в рамките на поръчката. В допълнение, те следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО съгласно тълкуването на Съда на Европейския съюз и не следва да се избират или прилагат по начин, който води до пряка или косвена дискриминация на икономически оператори от други държави членки или от трети държави, страни по СДП или по споразумения за свободна търговия, по които Съюзът е страна. Следователно изискванията, отнасящи се до основните условия на труд, уредени с Директива 96/71/ЕО, като например минималните ставки на заплащане, следва да останат на нивото, определено в националното законодателство или в колективни споразумения, прилагани в съответствие с правото на Съюза в контекста на посочената директива.
Условията за изпълнение на поръчката могат да са насочени и към насърчаване на равенството между жените и мъжете на работното място, увеличаване на участието на жените на пазара на труда и съвместяване на професионалния и личния живот, опазването на околната среда или хуманното отношение към животните, към спазването по същество на основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) и към наемането на по-голям от изисквания съгласно националното законодателство брой хора в неравностойно положение.
(104)
Мерките, насочени към защитата на здравето на персонала, участващ в производствения процес, към насърчаването на социалната интеграция на хора в неравностойно положение или членове на уязвими групи сред ангажираните с изпълнението на поръчката лица или към обучение за придобиване на уменията, необходими за изпълнението на въпросната поръчка, също могат да бъдат предмет на критериите за възлагане или на условията за изпълнение на поръчката, при условие че са свързани със строителството, доставките или услугите, които ще бъдат предоставени в рамките на поръчката. Подобни критерии или условия могат например, наред с другото, да се отнасят до наемането на дългосрочно безработни или обучението на безработни или младежи в хода на изпълнението на поръчката, която ще бъде възложена. В техническите спецификации възложителите могат да предвидят социални изисквания, които пряко характеризират въпросния продукт или услуга, като достъпност за хора с увреждания или предназначение за всички потребители.
(105)
Обществени поръчки не следва да се възлагат на икономически оператори, които са участвали в престъпна организация или са били признати за виновни за корупция, измама във вреда на финансовите интереси на Съюза, терористични престъпления, изпиране на пари или финансиране на терористична дейност. Неплащането на данъци или социалноосигурителни вноски също следва да води до задължително изключване на равнището на Съюза. Държавите членки обаче следва да могат да предвиждат дерогация от това задължително изключване при изключителни обстоятелства, когато първостепенни съображения от общ интерес правят възлагането на поръчката крайно необходимо. Такъв например може да бъде случаят, когато спешно необходими ваксини или аварийно-спасително оборудване могат да бъдат закупени единствено от икономически оператор, за когото при други обстоятелства би се прилагало някое от задължителните съображения за изключване. Предвид факта, че възложителите, които не са възлагащи органи, може да нямат достъп до безспорни доказателства по въпроса, целесъобразно е на тези възложители да се остави изборът дали да прилагат критериите за изключване, изброени в Директива 2014/24/ЕС. Следователно задължението за прилагане на член 57, параграфи 1 и 2 от Директива 2014/24/ЕС следва да се ограничи само до възложителите, които са възлагащи органи.
(106)
Възложителите следва също така да имат възможността да изключват икономически оператори, които са се оказали ненадеждни, например заради нарушения на екологични или социални задължения, включително правилата за достъпност за хора с увреждания, или други форми на тежки професионални нарушения - например нарушения на правилата за защита на конкуренцията или на правата върху интелектуална собственост. Следва да се поясни, че тежкото професионално нарушение може да постави под въпрос честността на икономическия оператор и по този начин да го направи неподходящ за възлагането на обществена поръчка, независимо от това дали икономическият оператор разполага с техническия и икономическия капацитет да изпълни поръчката.
Предвид факта, че възложителят ще носи отговорност за последиците от евентуалното си погрешно решение, възложителите следва така също да разполагат със свободата да преценят, че е налице тежко професионално нарушение, когато преди вземането на окончателно и обвързващо решение относно наличието на задължителни основания за изключване те могат да докажат с подходящи средства, че икономическият оператор е нарушил задълженията си, включително задълженията си по отношение на плащане на данъци или социалноосигурителни вноски, освен ако в националното право не е предвидено друго. Те следва да могат също така да изключват кандидати или оференти, показали значителни слабости при изпълнението на съществени изисквания в предходни поръчки или поръчки с други възложители, например неосъществени доставки или неизпълнение, значителни недостатъци на предоставения продукт или услуга, които ги правят неизползваеми по предназначение, или недопустими действия, които пораждат сериозни съмнения относно надеждността на икономическия оператор. В националното право следва да се предвиди максимален срок на такова изключване.
При прилагането на факултативни основания за изключване следва да се обръща особено внимание на принципа на пропорционалност. Само в изключителни случаи дребните нередности следва да водят до изключване на икономически оператор. Независимо от това повтарящите се незначителни нередности могат да породят съмнения относно надеждността на даден икономически оператор, което може да обоснове неговото изключване.
(107)
Когато възложителите са длъжни или изберат да прилагат тези критерии за изключване, те следва да прилагат Директива 2014/24/ЕС по отношение на възможността икономическите оператори да приемат мерки за съответствие, насочени към отстраняването на последствията от всякакви престъпления или нарушения и ефективното предотвратяване на бъдещи случаи на неправомерни прояви.
(108)
Оферти, които изглеждат необичайно ниски по отношение на строителството, доставките или услугите, може да се основават на технически, икономически или юридически неиздържани допускания или практики. Когато оферентът не може да даде задоволително обяснение, възложителят следва да има правото да отхвърли офертата. Отхвърлянето следва да бъде задължително в случаите, когато възложителят е установил, че необичайно ниската цена или предложените разходи се дължат на неспазване на задължителното право на Съюза или на съвместимото с него национално право в областта на социалното, трудовото или екологичното право или на разпоредбите на международното трудово право.
(109)
Условията за изпълнение на поръчката имат за цел да се определят конкретните изисквания, свързани с изпълнението на поръчката. За разлика от критериите за възлагане, които са основа за сравнителна оценка на качеството на офертите, условията за изпълнение на поръчката представляват фиксирани обективни изисквания, които не оказват влияние върху оценката на офертите. Условията за изпълнение на поръчката следва да са съвместими с настоящата директива, при условие че не водят до пряка или непряка дискриминация и че са свързани с предмета на поръчката, който обхваща всички фактори, свързани със специфичния процес на производство, предоставяне или търговска реализация. Това включва условията, свързани с процеса на изпълнение на поръчката, но изключва изискванията, отнасящи се до общата корпоративна политика.
(110)
Важно е спазването от подизпълнителите на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективните споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, да бъде гарантирано от компетентните национални органи, като инспекции по труда или агенциите за опазване на околната среда, посредством подходящи действия в рамките на техните отговорности и компетентност.
Необходимо е също така да се осигури известна прозрачност по веригата от подизпълнители, тъй като това дава на възложителите информация за това кой присъства на строителните площадки, на които извършва предназначено за тях строителство, или кои предприятия предоставят услуги във или по сгради, инфраструктура или зони, като кметства, общински училища, спортни съоръжения, пристанища или пътища, за които възложителите отговарят или върху които упражняват пряк надзор. Следва да се поясни, че във всички случаи задължението за предоставяне на необходимата информация е възложено на основния изпълнител има въз основа на специални клаузи, които всеки възложител трябва да включи във всички процедури за възлагане на обществени поръчки, или въз основа на задълженията, които държавите членки налагат на основните изпълнители чрез общоприложими разпоредби.
Освен това следва да се поясни, че условията за налагане на спазването на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективните споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в настоящата директива, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза, следва да се прилагат винаги когато националното право на държавата членка предвижда механизъм за солидарна отговорност между подизпълнителите и основния изпълнител. В допълнение следва изрично да се посочи, че държавите членки следва да могат да предприемат допълнителни мерки, например като разширят обхвата на задълженията за прозрачност, улеснят преките плащания за подизпълнителите или улеснят или изискат от възлагащите органи да проверяват, че подизпълнителите не се намират в положение, при което би било обосновано изключването на икономически оператори. Когато тези мерки се прилагат за подизпълнителите, следва да се осигури съгласуваността с разпоредбите, приложими по отношение на основните изпълнители, така че наличието на задължителни основания за изключване да бъде последвано от изискване основният изпълнител да замени съответния подизпълнител. Когато проверката разкрие незадължителни основания за изключване, следва да се поясни, че възлагащите органи могат да изискат замяната. Следва обаче също така изрично да се поясни, че възлагащите органи могат да са задължени да изискат замяната на съответния подизпълнител, когато изключването на основните изпълнители би било задължително в такива случаи.
Следва също така изрично да се посочи, че в националното си право държавите членки могат да предвиждат по-строги правила за отговорност или да предприемат допълнителни мерки по отношение на преките плащания за подизпълнителите.
(111)
Във връзка с текущите обсъждания на хоризонталните разпоредби, уреждащи отношенията с трети държави в контекста на обществените поръчки, е целесъобразно временно да се запази непроменен режимът, който се прилага понастоящем към сектора на комуналните услуги съгласно членове 58 и 59 от Директива 2004/17/ЕО. Ето защо тези разпоредби следва да не бъдат изменяни, включително разпоредбата за приемането на актове за изпълнение в случаи, когато предприятия от Съюза изпитват затруднения при достъпа до пазарите на трети държави. При тези обстоятелства тези актове за изпълнение следва да продължат да се приемат от Съвета.
(112)
Следва да се припомни, че при изчисляването на сроковете по настоящата директива се прилага Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета (26).
(113)
Необходимо е да се пояснят условията, при които изменения на договора за поръчка по време на неговото изпълнение налагат провеждането на нова процедура за възлагане на обществени поръчки, като се отчита съдебната практика на Съда на Европейския съюз в тази област. Нова процедура за възлагане на поръчка се изисква в случай на съществени изменения в първоначалната поръчка, по-специално в обхвата и съдържанието на взаимните права и задължения на страните, включително разпределението на правата върху интелектуална собственост. Такива изменения указват на намерението на страните да предоговорят основни срокове или условия на тази поръчка. Такъв е по-специално случаят когато изменените условия биха повлияли на резултата от процедурата, ако бяха включени в първоначалната процедура.
Изменения в договора за поръчка, които водят до минимална промяна на стойността ѝ в рамките на определена стойност, следва винаги да бъдат възможни, без да се налага провеждането на нова процедура за възлагане на обществена поръчка. За тази цел и за да се осигури правна сигурност, в настоящата директива следва да се предвидят минимални прагове, под които не е необходимо провеждането на нова процедура по възлагане на поръчка. Над тези прагове изменения на договора за поръчка следва да са възможни, без да е необходимо да се провежда нова процедура за възлагане, доколкото те отговорят на съответните условия, предвидени в настоящата директива.
(114)
Възложителите могат да са изправени пред ситуации, при които са необходими допълнителни строителство, доставки или услуги; в такъв случай може да е обосновано изменението на първоначалния договор за поръчка без провеждането на нова процедура за възлагане на поръчка, по-специално когато допълнителните доставки предназначени да заменят частично или да допълнят съществуващи услуги, доставки или съоръжения, когато смяната на доставчика би задължила възложителя да придобие материали, строителство или услуги с различни технически спецификации, което би довело до несъвместимост или несъразмерни технически затруднения при експлоатацията и поддръжката.
(115)
Възможно е възложителите да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не са могли да предвидят, когато са възлагали поръчката, по-специално когато изпълнението ѝ обхваща дълъг период от време. В тези случаи е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без провеждането на нова процедура за възлагане на поръчка. Понятието за непредвидени обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалното възлагане на поръчка от възложителя при отчитане на наличните средства, естеството и характеристиките на конкретния проект, добрите практики в съответната област и необходимостта да се осигури подходящо съотношение между ресурсите, изразходвани за подготовката на възлагането на поръчката, и нейната предвидена стойност.
Това обаче не може да се прилага в случаите, когато изменението води до промяна в естеството на цялата поръчка - например при замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като в такава ситуация може да се предположи хипотетично влияние върху резултата.
(116)
В съответствие с принципите за равнопоставеност и прозрачност спечелилият оферент не следва да бъде заменян с друг икономически оператор, без поръчката да бъде отново достъпна за конкуренти, например когато поръчката е била прекратена поради недостатъци при изпълнението. Спечелилият оферент, изпълняващ поръчката, особено когато поръчката е възложена на повече от едно предприятие, следва да може обаче да претърпи определени структурни промени по време на изпълнението ѝ, като например чисто вътрешни реорганизации, поглъщания, сливания и придобивания или несъстоятелност. Такива структурни промени не следва автоматично да налагат провеждането на нови процедури за възлагане на всички поръчки, изпълнявани от този оферент.
(117)
Възложителите следва да имат възможност в отделните договори да предвиждат изменения на договора посредством клаузи за преразглеждане или за опция, но тези клаузи не следва да им дават неограничена свобода. Във връзка с това с настоящата директива следва да се определи до каква степен могат да се предвиждат изменения на първоначалния договор за поръчка. Ето защо следва да се поясни, че достатъчно ясно формулираните клаузи за преразглеждане или за опция могат да предвиждат индексация на цените или да гарантират, че например комуникационното оборудване, което трябва да се достави в рамките на определен срок, продължава да е подходящо дори и при промяна на протоколи за комуникация или други технологични промени. Освен това следва да е възможно в достатъчно ясни клаузи да се предвиждат изменения на поръчката, които са станали необходими поради технически трудности, появили се при експлоатацията или поддръжката. Следва също да се припомни, че поръчките могат да включват например както редовната поддръжка, така и извънредна намеса по поддръжката, която може да е необходима за осигуряване на непрекъснатостта на дадена обществена услуга.
(118)
Понякога възложителите са изправени пред обстоятелства, които налагат предсрочно прекратяване на договори за обществени поръчки с цел спазване на задълженията, съгласно правото на Съюза в областта на обществените поръчки. Във връзка с това държавите членки следва да гарантират възложителите разполагат с възможността при условията, определени в националното право, да прекратят договор за обществена поръчка по време на неговия срок на изпълнение, ако това се изисква съгласно правото на Съюза.
(119)
Резултатите от работния документ на службите на Комисията от 27 юни 2011 г., озаглавен „Доклад за оценка: Въздействието и ефективността на законодателството в областта на обществените поръчки на ЕС“, показаха, че следва да се преразгледа изключването на определени услуги от пълното прилагане на Директива 2004/17/ЕО. Вследствие на това пълното прилагане на настоящата директива следва да се разшири по отношение на определен брой услуги.
(120)
Поради своето естество определени категории услуги продължават да имат ограничено трансгранично измерение, а именно такива услуги, известни като услуги за личността, каквито са някои социални, здравни и образователни услуги. Тези услуги се предоставят в особен контекст, който силно се различава в отделните държави членки поради различните културни традиции. Поради тази причина по отношение на поръчките за тези услуги следва да се установи специален режим с по-висок праг от приложимия за други услуги.
В особения контекст на възлагането на поръчки в тези сектори услугите за личността със стойности под този праг обикновено няма да представляват интерес за доставчиците от други държави членки, освен ако има конкретни признаци за противното, като например финансиране на трансгранични проекти от страна на Съюза.
Поръчките за услуги за личността над този праг следва да се подчиняват на изисквания за прозрачност, приложими за целия Съюз. Предвид значението на културния контекст и чувствителния характер на тези услуги, държавите членки следва да разполагат с голяма свобода да организират избора на доставчиците на услуги по начина, който считат за най-подходящ. Правилата на настоящата директива отчитат тази безусловна необходимост, като налагат единствено спазването на основните принципи за прозрачност и равнопоставеност и гарантират възможността възложителите да прилагат специални критерии за качество при избора на доставчици на услуги, като например критериите, изложени в доброволната европейска рамка за качеството на социалните услуги на Комитета за социална закрила. При определянето на процедурите, които да се използват за възлагането на поръчки за услуги за личността, държавите членки следва да вземат предвид член 14 ДФЕС и Протокол № 26. Същевременно държавите членки следва да се стремят и към постигане на целите за опростяване и облекчаване на административната тежест за възложителите и икономическите оператори; следва да се поясни, че това може да означава и прилагане на правилата относно поръчките за услуги, за които не се прилага специалният режим.
Държавите членки и възложителите запазват свободата да предоставят тези услуги сами или да организират социалните услуги по начин, който не включва сключване на договори за обществена поръчка - например само чрез финансиране на такива услуги или предоставяне на лицензи или разрешения на всички икономически оператори, които отговарят на условията, установени предварително от възложителя, без ограничения или квоти, при условие че тази система осигурява разгласяване на информацията в достатъчна степен и зачита принципите за прозрачност и недискриминация.
(121)
По същия начин хотелиерските и ресторантьорските услуги обикновено се предлагат само от оператори, установени на конкретното място на доставка на тези услуги, и поради тази причина също имат ограничено трансгранично измерение. Ето защо те следва да бъдат включени в обхвата единствено на облекчения режим, при минимален праг от 1 000 000 EUR. Големи поръчки за хотелиерски и ресторантьорски услуги, надвишаващи този праг, могат да представляват интерес за различни икономически оператори като туристически агенции и други посредници, и в трансграничен контекст.
(122)
По подобен начин, определени правни услуги се отнасят изключително до въпроси, свързани единствено с националното право, поради което обикновено се предлагат само от оператори, установени в съответната държава членка, и следователно също имат ограничено трансгранично измерение. Ето защо те следва да бъдат включени в обхвата единствено на облекчения режим, при минимален праг от 1 000 000 EUR. Големите поръчки за правни услуги, надвишаващи този праг, могат да представляват интерес за различни икономически оператори, например международни правни кантори, и в трансграничен контекст, по-специално когато включват правни въпроси, произтичащи от или имащи за основа правото на Съюза или друго международно право или включващи участието на повече от една държава.
(123)
Опитът показва, че редица други услуги, като услуги по аварийно-спасителни операции, противопожарно обслужване и обслужване на затвори обикновено представляват известен трансграничен интерес едва от момента, в който придобиват достатъчна критична маса поради относително високата си стойност. Доколкото не са изключени от обхвата на настоящата директива, те следва да бъдат включени в обхвата на облекчения режим. Доколкото предоставянето им действително се основава на поръчки, други категории услуги, като тези в областта на разследването и сигурността, обикновено има вероятност да представляват трансграничен интерес над минималния праг от 1 000 000 EUR, поради което за тях следва да се прилага единствено облекченият режим.
(124)
За да се осигури непрекъснатост на обществените услуги, настоящата директива следва да дава възможност участието в процедурите за възлагане на обществени поръчки за определени здравни и социални услуги, както и услуги в сферата на културата да може да бъде запазено за организации, основани на собствеността или на активното участие на служителите в управлението, както и за съществуващи организации като кооперации, които да участват в доставката на тези услуги на крайните потребители. Обхватът на тази разпоредба се ограничава специално до определени здравни, социални и свързани с тях услуги, определени образователни и учебно-тренировъчни услуги, библиотечни, архивни, музейни и и други услуги в сферата на културата, и услуги за домакинствата, и няма за цел да включва изключенията, предвидени от настоящата директива. Тези услуги следва да попадат единствено в обхвата на облекчения режим.
(125)
Целесъобразно е тези услуги да се обозначат чрез препратка към конкретните позиции в „Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV)“, приет с Регламент (ЕО) № 2195/2002 на Европейския парламент и на Съвета (27), който представлява йерархично структурирана номенклатура, разделена на раздели, групи, класове, категории и подкатегории. За да се избегне правната несигурност, следва да се поясни, че препратката към даден раздел не води до препратка по подразбиране към спадащите към него подраздели. Подобна изчерпателна препратка следва да се установи изрично посредством посочване на всички съответни позиции, когато е целесъобразно - като поредица от кодове.
(126)
Конкурсите за проект обичайно се използват главно в областта на териториалното и селищното устройство, архитектурата, инженерната дейност или обработката на данни. Следва обаче да се припомни, че тези гъвкави инструменти могат да се използват и за други цели и че може да се предвиди последващите поръчки за услуги да бъдат възлагани на спечелилия или на един от спечелилите конкурса за проект посредством процедура на договаряне без обявление.
(127)
Оценката сочи, че прилагането на правилата на Съюза в областта на обществените поръчки все още може да се подобри в значителна степен. С оглед на по-ефективното и последователно прилагане на правилата е от съществено значение да се придобие добра обща представа за възможните структурни проблеми и общите модели на националните политики за възлагане на поръчки, за да се търсят целеви решения на евентуалните проблеми. Тази обща представа следва да се придобие чрез подходящ мониторинг, резултатите от който следва да се публикуват редовно, за да се осигури възможност за информиран дебат относно възможното усъвършенстване на правилата и практиките в сферата на поръчките. Придобиването на добра обща представа може също така да позволи да се придобият познания относно прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки във връзка с изпълнението на проекти, които са съфинансирани от Съюза. Държавите членки следва да продължат да разполагат със свобода при вземането на решения за това как и от кого следва да се осъществява този мониторинг на практика; същевременно те следва да продължат да разполагат със свобода и при вземането на решения за това дали мониторингът да се основава на последващ контрол въз основа на извадки или на систематичен предварителен контрол над процедурите за възлагане на обществени поръчки, обхванати от настоящата директива. Следва да съществува възможност евентуалните проблеми да бъдат отнасяни на вниманието на компетентните органи; това не следва задължително да изисква осъществилите мониторинга да бъдат конституирани като страна пред съд или юрисдикция.
По-ефективните насоки, информация и подкрепа за възложителите и икономическите оператори също биха могли в голяма степен да допринесат за повишаването на ефективността на обществените поръчки чрез постигане на по-добро познаване, по-голяма правна сигурност и по-голяма професионална насоченост при практиките за възлагане на обществени поръчки. Тези насоки следва да се предоставят на възложителите и икономическите оператори при възникване на необходимост да се усъвършенства правилното прилагане на правилата. Насоките, които следва да се предоставят, могат да включват всички свързани с обществените поръчки въпроси като планиране на придобиването, процедури, избор на техники и инструменти и добри практики при провеждането на процедурите. По отношение на юридическите въпроси насоките не следва задължително да включват пълен правен анализ на съответния въпрос; те могат да се ограничават до общо представяне на елементите, които следва да се вземат под внимание при последващ подробен анализ на въпросите, например като се посочи съдебната практика, която би могла да е от значение, или се дадат примери за документи или други източници, в които се разглежда конкретният въпрос.
(128)
Директива 92/13/ЕИО предвижда някои производства по обжалване да бъдат достъпни поне за всяко лице, което има или е имало интерес от спечелването на конкретна поръчка и което е понесло или би могло да понесе вреди от твърдяно нарушение на правото на Съюза в сферата на обществените поръчки или на националните правила, транспониращи това право. Настоящата директива не следва да засяга тези производства по обжалване. Въпреки това гражданите, заинтересованите страни, независимо дали са организирани или не, и други лица или органи, които нямат достъп до производствата по обжалване по Директива 92/13/ЕИО, като данъкоплатци имат обаче законен интерес от провеждането на надеждни процедури за възлагане на поръчка. Поради тази причина те следва да имат възможност да сигнализират на компетентен орган или структура евентуални нарушения на настоящата директива по начин, различен от системата за обжалване съгласно Директива 92/13/ЕИО, и без това задължително да включва явяването им като страна пред съд или юрисдикция. За да се избегне дублирането на действащи органи или структури, държавите членки следва да могат да предвидят достъп до общите органи или структури за мониторинг, секторните надзорни органи, общинските надзорни органи, органите за защита на конкуренцията, омбудсмана или националните одитни органи.
(129)
За да се реализира напълно потенциалът на обществените поръчки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, поръчките в областта на околната среда, социалната сфера и иновациите, също трябва да изпълнят своята функция. Във връзка с това е важно да се добие представа за развитието в сферата на стратегическите обществени поръчки, за да се изгради информирано мнение за общите тенденции на най-общо равнище в тази област. В този контекст могат да се използват и съответните вече изготвени доклади.
(130)
Предвид потенциала на МСП за създаване на работни места, растеж и иновации е важно да се насърчи участието на МСП в процедурите за възлагане на обществени поръчки чрез подходящи разпоредби в настоящата директива, както и чрез инициативи на национално равнище. Новите разпоредби, предвидени в настоящата директива, следва да допринесат за подобряване на нивото на успех, което се разбира като дял на МСП в общата стойност на възложените поръчки. Не е целесъобразно да се налагат задължителни нива на успех, но при все това националните инициативи за повишаване на участието на МСП следва, предвид значението им, да подлежат на внимателен мониторинг.
(131)
Вече са установени редица процедури и работни методи по отношение на комуникацията и контактите на Комисията с държавите членки, като например по отношение на комуникацията и контактите, свързани с процедурите по членове 258 и 260 ДФЕС, мрежата за решаване на проблеми в рамките на вътрешния пазар (SOLVIT) и EU Pilot, които не се изменят от настоящата директива. Те следва обаче да се допълнят, като във всяка държава членка се установи звено за контакт за сътрудничество с Комисията, което да функционира като единствен входящ пункт по въпроси, отнасящи се до обществените поръчки, в съответната държава членка. Тази функция може да бъде изпълнявана от лица или структури, които вече поддържат редовни контакти с Комисията по въпроси, свързани с обществените поръчки, като национални звена за контакт, членове на Консултативния комитет за обществени поръчки, членове на мрежата за обществени поръчки или националните координационни структури.
(132)
Възможността за проследяване и прозрачността при вземането на решения в рамките на процедурите за възлагане на поръчки са изключително важни за осигуряването на надеждни процедури, включително за ефективната борба срещу корупцията и измамите. Поради това възлагащите органи следва да съхраняват копия на сключените договори с висока стойност, за да могат да предоставят достъп до тези документи на заинтересованите страни в съответствие с приложимите правила относно достъпа до документи. Освен това съществените елементи и решения в отделните процедури за възлагане на поръчки следва да бъдат документирани от възложителите в доклад за поръчката. За да се избегне налагането на административна тежест, когато това е възможно, следва да е допустимо докладът за поръчката да се позовава на информация, която вече е била включена в съответното обявление за възложена поръчка. Електронните системи за публикуване на обявленията, които се управляват от Комисията, също следва да се усъвършенстват, за да се улеснят едновременно въвеждането на данни, като при това се облекчи извличането на общите доклади и обменът на данни между системите.
(133)
С оглед опростяване на административните процедури и намаляване на тежестта за държавите членки Комисията следва периодично да проверява дали качеството и изчерпателността на информацията в обявленията, публикувани във връзка с процедури за възлагане на обществени поръчки, са достатъчни, за да ѝ позволят да извлече статистическите данни, които в противен случай трябва да се предадат от държавите членки.
(134)
За обмена на информация, необходим за провеждането на процедури за възлагане на поръчка в трансграничен контекст, е нужно ефективно административно сътрудничество, по-специално по отношение на проверката на основанията за изключване и критериите за подбор, както и по отношение на прилагането на стандартите за качество и на екологичните стандарти. Информационната система за вътрешния пазар, създадена с Регламент (ЕС) № 1024/2012 на Европейския парламент и на Съвета (28), може да се окаже полезно електронно средство за улесняване и засилване на административното сътрудничество чрез управление на обмена на информация въз основа на опростени и уеднаквени процедури, които преодоляват езиковите бариери. Следователно възможно най-бързо следва да бъде поставено началото на пилотен проект, който да провери дали е целесъобразно Информационната система за вътрешния пазар да се разшири, така че да се включи обменът на информация по настоящата директива.
(135)
С цел адаптиране към бързите технически, икономически и регулаторни промени, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС във връзка с определени несъществени елементи от настоящата директива. Поради необходимостта да бъдат спазени международни споразумения, на Комисията следва да бъде предоставено правомощието да изменя техническите процедури за методите на изчисляване на праговете, както и периодично да преразглежда самите прагове; препратките към номенклатурата по CPV могат да претърпят нормативни изменения на равнището на Съюза и е необходимо тези изменения да се отразят в текста на настоящата директива; техническите данни и характеристики на устройствата за електронно получаване следва да са съобразени с развитието на технологиите; необходимо е също така на Комисията да се предостави правомощието да придава задължителен характер на технически стандарти за електронна комуникация, за да се гарантира оперативната съвместимост на техническите формати, процеси и съобщения в процедурите за възлагане на обществени поръчки, провеждани чрез използване на електронни средства за комуникация, като се отчита развитието на технологиите; на Комисията следва да бъде предоставено правомощието и да адаптира списъка на законодателните актове на Съюза, установяващи общи методики за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл; списъкът на законодателните актове на Съюза, чието изпълнение създава презумпцията за свободен достъп до даден пазар, както и приложение II, установяващо списък на правните актове, които следва да се вземат под внимание при оценката на наличието на специални или изключителни права, следва да бъдат своевременно адаптирани, за да бъдат отразени мерките, предприети на секторно равнище. С оглед на удовлетворяването на тази потребност Комисията следва да бъде предоставено правомощието да поддържа списъците в актуално състояние. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременното предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(136)
При прилагането на настоящата директива Комисията следва да се консултира със съответните експертни групи в областта на електронното възлагане на поръчки, като осигури балансиран състав на основните групи заинтересовани страни.
(137)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящата директива, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия по отношение на процедурата за изпращане и публикуване на данни, посочена в приложение IХ, на процедурите за изготвяне и изпращане на обявления и стандартните образци за публикуване на обявления. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (29).
(138)
Процедурата по консултиране следва да бъде използвана за приемане на актове за изпълнение относно стандартните образци за публикуване на обявления, които никакво въздействие както от финансова гледна точка, така и върху естеството и обхвата на задълженията, произтичащи от настоящата директива. Напротив, тези актове, са от чисто административно естество и служат за улесняване на прилагането на правилата, установени в настоящата директива.
Освен това решенията за установяване дали дадена дейност е пряко изложена на конкуренция на пазари, до достъпът които е свободен, следва да се приемат при условия, осигуряващи еднакви условия за прилагане на тази разпоредба. Следователно на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия и по отношение на подробните разпоредби за прилагане на процедурата, предвидена по член 35, за установяване на приложимостта на член 34, както и на самите актове за изпълнение. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011. Процедурата по консултиране следва да се използва за приемането на тези актове за изпълнение.
(139)
Комисията следва да направи преглед на последиците за вътрешния пазар, произтичащи от прилагането на праговете, и да докладва за това на Европейския парламент и на Съвета. При това тя следва да отчита фактори като равнището на трансграничните поръчки, участието на МСП, разходите по сделките и съотношението между разходи и ползи.
В съответствие с член XXII, параграф 7 СДП по него се провеждат допълнителни преговори три години след влизането му в сила и периодично след това. В този контекст следва да се разгледа и целесъобразността на установените прагове предвид въздействието на инфлацията през дълъг период, през който не се променят праговете в СДП; ако в резултат на това се наложи нивото на праговете да бъде променено, Комисията следва, когато е целесъобразно, да приеме предложение за правен акт за изменение на праговете, установени в настоящата директива.
(140)
Доколкото целта на настоящата директива, а именно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки, приложими към определени процедури за възлагане на обществена поръчка, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради своя обхват и последици може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(141)
Директива 2004/17/ЕО следва да бъде отменена.
(142)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и Комисията относно обяснителните документи от 28 септември 2011 г. държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
ДЯЛ I:
ОБХВАТ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОБЩИ ПРИНЦИПИ
ГЛАВА I
Предмет и определения
Член 1:
Предмет и обхват
Член 2:
Определения
Член 3:
Възлагащи органи
Член 4:
Възложители
Член 5:
Смесени поръчки, включващи една и съща дейност
Член 6:
Поръчки, включващи няколко дейности
ГЛАВА II:
Дейности
Член 7:
Общи разпоредби
Член 8:
Газ и топлинна енергия
Член 9:
Електроенергия
Член 10:
Водоснабдяване
Член 11:
Транспортни услуги
Член 12:
Пристанища и летища
Член 13:
Пощенски услуги
Член 14:
Добив на нефт и газ и проучвания или добив на въглища или други твърди горива
ГЛАВА III:
Материален обхват
РАЗДЕЛ 1:
ПРАГОВЕ
Член 15:
Прагови стойности
Член 16:
Методи за изчисляване на прогнозната стойност на поръчките
Член 17:
Преглед на праговете
РАЗДЕЛ 2:
ИЗКЛЮЧЕНИ ПОРЪЧКИ И КОНКУРСИ ЗА ПРОЕКТ; Специални разпоредби за поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Подраздел 1:
Изключения, които се прилагат за всички възложители, и специални изключения за водоснабдяването и енергетиката
Член 18:
Поръчки, възлагани с цел препродажба, лизинг или наем на трети лица
Член 19:
Поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани за цели, различни от извършването на попадаща в обхвата дейност или извършването на такава дейност в трета държава
Член 20:
Поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани съгласно международни правила
Член 21:
Специални изключения за поръчки за услуги
Член 22:
Поръчки за услуги, възлагани въз основа на изключително право
Член 23:
Поръчки, възлагани от някои възложители зa закупуване нa водa и зa снабдяването с енергия или с горивa зa производството нa енергия
Подраздел 2:
Поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната и сигурността
Член 24:
Отбрана и сигурност
Член 25:
Смесени поръчки за една и съща дейност, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Член 26:
Поръчки за няколко дейности, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Член 27:
Поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които са възложени или организирани съгласно международни правила
Подраздел 3:
Специални отношения (контролирани субекти, сътрудничество, свързани предприятия и съвместни предприятия)
Член 28:
Поръчки между възлагащи органи
Член 29:
Поръчки, възложени на свързано предприятие
Член 30:
Поръчки, възложени на съвместно предприятие или на възложител, който е част от съвместно предприятие
Член 31:
Представяне на информация
Подраздел 4:
Специални случаи
Член 32:
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
Член 33:
Поръчки, за които се прилагат специални правила
Подраздел 5:
Дейности, пряко изложени на конкуренция, и свързани с тях процедурни разпоредби
Член 34:
Дейности, пряко изложени на конкуренция
Член 35:
Процедура за установяване на приложимостта на член 34
ГЛАВА IV:
Общи принципи
Член 36:
Принципи на поръчките
Член 37:
Икономически оператори
Член 38:
Запазени поръчки
Член 39:
Поверителност
Член 40:
Правила за предаване на информацията
Член 41:
Номенклатури
Член 42:
Конфликти на интереси
ДЯЛ II:
ПРАВИЛА ЗА ПОРЪЧКИТЕ
ГЛАВА I:
Процедури
Член 43:
Условия, свързани със СДП и други международни споразумения
Член 44:
Избор на процедури
Член 45:
Открита процедура
Член 46:
Ограничена процедура
Член 47:
Процедура на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура
Член 48:
Състезателен диалог
Член 49:
Партньорство за иновации
Член 50:
Използване на процедурата на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура
ГЛАВА II:
Техники и инструменти за електронни и комбинирани поръчки
Член 51
Рамкови споразумения
Член 52:
Динамични системи за покупки
Член 53:
Електронни търгове
Член 54:
Електронни каталози
Член 55:
Централизирани дейности по закупуване и централни органи за покупки
Член 56:
Единични съвместни поръчки
Член 57:
Поръчки с участието на възложители от различни държави членки
ГЛАВА III:
Провеждане на процедурата
РАЗДЕЛ 1
ПОДГОТОВКА
Член 58:
Предварителни пазарни консултации
Член 59:
Предварително участие на кандидати или оференти
Член 60:
Технически спецификации
Член 61:
Маркировки
Член 62:
Протоколи от изпитване, сертифициране и други доказателства
Член 63:
Съобщаване на технически спецификации
Член 64:
Варианти
Член 65:
Разделяне на поръчките на обособени позиции
Член 66:
Определяне на срокове
РАЗДЕЛ 2:
ПУБЛИКУВАНЕ И ПРОЗРАЧНОСТ
Член 67:
Периодични индикативни обявления
Член 68:
Обявления за съществуването на квалификационна система
Член 69:
Обявления за поръчки
Член 70:
Обявления за възложени поръчки
Член 71:
Форма и начин на публикуване на обявленията
Член 72:
Публикуване на национално равнище
Член 73:
Достъп до документацията за поръчката по електронен път
Член 74:
Покани до кандидатите
Член 75:
Информиране на подалите заявление за квалифициране, кандидатите и оферентите
РАЗДЕЛ 3:
ИЗБОР НА УЧАСТНИЦИ И ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКИ
Член 76:
Общи принципи
Подраздел 1:
Квалифициране и качествен подбор
Член 77:
Квалификационни системи
Член 78:
Критерии за качествен подбор
Член 79:
Използване на капацитета на други субекти
Член 80:
Използване на основанията за изключване и критериите за подбор, предвидени в Директива 2014/24/ЕС
Член 81:
Стандарти за осигуряване на качеството и стандарти за екологично управление
Подраздел 2:
Възлагане на поръчките
Член 82:
Критерии за възлагане на поръчките
Член 83
Оценка на разходите за целия жизнен цикъл
Член 84:
Необичайно ниски оферти
РАЗДЕЛ 4:
ОФЕРТИ, ВКЛЮЧВАЩИ ПРОДУКТИ С ПРОИЗХОД ОТ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ И ОТНОШЕНИЯ С ТЕЗИ ДЪРЖАВИ
Член 85:
Оферти, включващи продукти с произход от трети държави
Член 86:
Отношения с трети държави във връзка с поръчки зa строителство, доставки и услуги
ГЛАВА IV:
Изпълнение на поръчките
Член 87:
Условия за изпълнение на поръчките
Член 88:
Подизпълнители
Член 89:
Изменение на договорите за поръчка през техния срок на изпълнение
Член 90:
Прекратяване на договорите за поръчка
ДЯЛ III:
СПЕЦИАЛНИ РЕЖИМИ ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I:
Социални и други специфични услуги
Член 91:
Възлагане на поръчки за социални и други специфични услуги
Член 92:
Публикуване на обявления
Член 93:
Принципи на възлагане на поръчките
Член 94:
Запазени поръчки за определени услуги
ГЛАВА II:
Правила за провеждане на конкурси за проект
Член 95:
Обхват
Член 96:
Обявления
Член 97:
Правила за организиране на конкурси за проект, избор на участниците и журито
Член 98:
Решения на журито
ДЯЛ IV:
УПРАВЛЕНИЕ
Член 99:
Привеждане в изпълнение
Член 100:
Индивидуални доклади за процедури за възлагане на поръчка
Член 101:
Национални доклади и статистическа информация
Член 102:
Административно сътрудничество
ДЯЛ V:
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 103:
Упражняване на делегираните правомощия
Член 104:
Процедура по спешност
Член 105:
Процедура на комитет
Член 106:
Транспониране и преходни разпоредби
Член 107:
Отмяна
Член 108:
Преглед
Член 109:
Влизане в сила
Член 110:
Адресати
ПРИЛОЖЕНИЯ
ПРИЛОЖЕНИЕ I:
Списък на дейностите, посочени в член 2, точка 2, буква а)
ПРИЛОЖЕНИЕ II:
Списък на правните актове на Съюза по член 4, параграф 3
ПРИЛОЖЕНИЕ III:
Списък на правни актове на Съюза по член 34, параграф 3
ПРИЛОЖЕНИЕ IV:
Крайни срокове за приемането на актовете за изпълнение, посочени в член 35
ПРИЛОЖЕНИЕ V:
Изисквания относно инструментите и устройствата за електронно получаване на оферти, заявления за участие, заявления за квалифициране, както и планове и проекти за конкурси
ПРИЛОЖЕНИЕ VI, част А:
Информация, която трябва да бъде включена в периодичните индикативни обявления (съгласно член 67)
ПРИЛОЖЕНИЕ VI, част Б:
Информация, която трябва да бъде включена в съобщенията за публикуване на периодично индикативно обявление в профил на купувач, когато обявлението не се използва като покана за участие в състезателна процедура (съгласно член 67, параграф 1)
ПРИЛОЖЕНИЕ VII:
Информация, която трябва да бъде включена в документацията за поръчката при електронни търгове (член 53, параграф 4)
ПРИЛОЖЕНИЕ VIII:
Определяне на някои технически спецификации
ПРИЛОЖЕНИЕ IХ:
Характеристики на публикуването
ПРИЛОЖЕНИЕ Х:
Информация, която трябва да бъде включена в обявлението за съществуването на квалификационна система (съгласно член 44, параграф 4, буква б) и член 68)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХI:
Информация, която трябва да бъде включена в обявленията за поръчки (съгласно член 69)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХII:
Информация, която трябва да бъде включена в обявленията за възложени поръчки (съгласно член 70)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХIII:
Съдържание на поканите за представяне на оферти, за участие в диалог, за договаряне или за потвърждаване на интерес по член 74
ПРИЛОЖЕНИЕ ХIV:
Списък на конвенциите в социалната област и в областта на околната среда, посочени в член 36, параграф 2
ПРИЛОЖЕНИЕ ХV:
Списък на правни актове на Съюза по член 83, параграф 3
ПРИЛОЖЕНИЕ ХVI:
Информация, която трябва да бъде включена в обявленията за изменения по договор за поръчка през срока му на изпълнение (съгласно член 89, параграф 1)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХVII:
Услуги, посочени в член 91
ПРИЛОЖЕНИЕ ХVIII:
Информация, която трябва да бъде включена в обявленията за поръчки за социални и други специфични услуги (съгласно член 92)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХIХ:
Информация, която трябва да бъде включена в обявлението за конкурс за проект (съгласно член 96, параграф 1)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХХ:
Информация, която трябва да бъде включена в обявленията за резултати от конкурс за проект (съгласно член 96, параграф 1)
ПРИЛОЖЕНИЕ ХХI:
Таблица на съответствието
ДЯЛ I
ОБХВАТ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОБЩИ ПРИНЦИПИ
ГЛАВА I
Предмет и определения
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящата директива установява правила за процедурите за възлагане на поръчки от възложители по отношение на поръчки и конкурси за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, предвидени в член 15.
2. По смисъла на настоящата директива „поръчка“ е придобиването от страна на един или повече възложители посредством договори за доставка, строителство или услуги, на строителство, доставки или услуги от икономически оператори, избрани от тях, при условие че строителството, доставките или услугите са предназначени за изпълнение на една от дейностите по членове 8 - 14.
3. Настоящата директива се прилага при спазване на условията по член 346 ДФЕС.
4. Настоящата директива не засяга правото на държавите членки да определят, в съответствие с правото на Съюза, кои услуги считат за услуги от общ икономически интерес, как следва да се организират и финансират такива услуги при спазване на правилата за държавната помощ и на какви специални задължения следва да се подчиняват. Освен това настоящата директива не засяга решенията на публичните органи относно това дали, как и до каква степен желаят да изпълняват сами публичните функции съгласно член 14 ДФЕС и Протокол № 26.
5. Настоящата директива не засяга начина, по който държавите членки организират своите системи за социална сигурност.
6. В обхвата на настоящата директива не попадат нестопанските услуги от общ интерес.
Член 2
Определения
За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)
„поръчки за доставка, строителство и услуги“ означава писмени договори с определен паричен интерес, сключени между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, с предмет извършване на строителство, доставка на стоки или предоставяне на услуги;
2)
„поръчки за строителство“ означава договори с предмет едно от следните:
а)
изпълнение или проектиране и изпълнение на строителство, свързано с една от дейностите по смисъла на приложение I;
б)
изпълнение или проектиране и изпълнение на строеж;
в)
изпълнение, независимо с какви средства, на строеж, отговарящ на изискванията на възложителя, който има решаващо влияние върху вида или проектирането на строежа;
3)
„строеж“ означава резултатът от строителни работи или дейности, свързани с гражданското строителство, който е достатъчен сам по себе си да изпълнява икономическа или техническа функция;
4)
„поръчки за доставки“ означава договори, чийто предмет е покупка, лизинг, наем или финансов лизинг, със или без възможност за закупуване на продукти. Поръчката за доставка може да включва като допълнителен предмет дейности по проучване на терена и инсталиране;
5)
„поръчки за услуги“ означава договори, чийто предмет е предоставянето на услуги, различни от посочените в точка 2;
6)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или публично образувание или група от такива лица и/или образувания, включително временно сдружение от предприятия, които предлагат на пазара изпълнение на строителство и/или строеж, доставка на продукти или предоставяне на услуги;
7)
„оферент“ означава икономически оператор, който е представил оферта;
8)
„кандидат“ означава икономически оператор, който е поискал да получи покана или е поканен за участие в ограничена процедура или процедура на договаряне, в състезателен диалог или в партньорство за иновации;
9)
„документация за поръчката“ означава всеки документ, представен от възложителя или такъв, на който той се позовава, с цел описание или определяне на елементи от поръчката или процедурата, включително обявлението за поръчката, периодичното индикативно обявление или обявленията за съществуването на квалификационна система, в която те се използват като средство за отправяне на покана за участие в състезателна процедура, техническите спецификации, описателният документ, предлаганите договорни условията, формати за представяне на документи от кандидатите и оферентите, информация за общоприложимите задължения и всякакви други допълнителни документи;
10)
„централизирани дейности по закупуване“ означава дейности, които се осъществяват постоянно в една от следните форми:
а)
придобиване на доставки и/или услуги, предназначени за възложители;
б)
възлагане на поръчки или сключване на рамкови споразумения за строителство, доставки или услуги, предназначени за възложители;
11)
„подпомагащи дейности по закупуване“ означава дейности, подпомагащи закупуването, по-специално следните форми:
а)
техническа инфраструктура, даваща възможност на възложителите да възлагат обществени поръчки или да сключват рамкови споразумения за строителство, доставки или услуги;
б)
консултации по провеждането или разработването на процедурите за възлагане на поръчка;
в)
подготовка и ръководство на процедурите за възлагане на поръчка от името и за сметка на възложителя;
12)
„централен орган за покупки“ означава възложител по смисъла на член 4, параграф 1 от настоящата директива или възлагащ орган по смисъла на член 2, параграф 1, точка 1 от Директива 2014/24/ЕС, осъществяващ централизирани дейности по закупуване и евентуално подпомагащи дейности по закупуване.
Възлагането на поръчки, извършвано от централен орган за покупки с цел осъществяване на централизирани дейности по закупуване, се смята за възлагане на поръчки за изпълнението на една от дейностите по членове 8 - 14. Член 18 не се прилага за възлагане на поръчки, извършвано от централен орган за покупки с цел осъществяване на централизирани дейности по закупуване;
13)
„доставчик на услуги в областта на обществените поръчки“ означава публичен или частен орган, предлагащ на пазара подпомагащи дейности по закупуване;
14)
„писмен“ или „в писмена форма“ означава всеки израз, състоящ се от думи или цифри, който може да бъде прочетен, възпроизведен и впоследствие съобщен, включително информация, която се предава и съхранява с електронни средства;
15)
„електронни средства“ означава електронно оборудване за обработка (включително цифрово компресиране) и съхраняване на данни, които се предават, съобщават и получават по кабел, чрез радиовълни, по оптичен път или чрез други електромагнитни средства;
16)
„жизнен цикъл“ означава всички последователни и/или взаимосвързани стадии, включително провеждането на научноизследователски и развойни дейности, производство, търговска дейност и условия за извършването ѝ, превоз, употреба и поддръжка, през целия период на съществуване на продукта или строежа или на предоставяне на услугата - от придобиването на суровината или генерирането на ресурсите до обезвреждането, разчистването и края на експлоатацията или употребата.
17)
„конкурси за проект“ означава процедури, които дават възможност на възложител да придобива, основно в областите на градското и селищното устройство, архитектурата, инженеринговата дейност или обработката на данни, план или проект, избран от жури, въз основа на състезателна процедура със или без присъждане на награди;
18)
„иновация“ означава прилагането на нов или значително подобрен продукт, услуга или процес, включително, но не само, производствени или строителни процеси, на нов маркетингов подход или на нов метод на организация на стопанските дейности, работното място или външните отношения, наред с другото с цел да се спомогне за преодоляването на обществените предизвикателства или за изпълнението на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“;
19)
„маркировка“ означава всеки документ, сертификат или свидетелство, които потвърждават, че строителството, продуктите, услугите, процесите или процедурите отговарят на определени изисквания;
20)
„изисквания за маркиране“ означава изискванията, на които трябва да отговарят строителството, продуктите, услугите, процесите или процедурите, за да получат съответната маркировка.
Член 3
Възлагащи органи
1. За целите на настоящата директива „възлагащи органи“ означава държавните, регионалните или местните органи, публичноправните организации или сдруженията, състоящи се от един или повече държавни, регионални и местни органи или от една или повече публичноправни организации.
2. „Регионалните органи“ включват всички органи на административните единици, изброени в неизчерпателен списък в класификациите NUTS 1 и 2 по Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета (30).
3. „Местните органи“ включват всички органи на административните единици, попадащи в NUTS 3, и по-малките административни единици съгласно Регламент (ЕО) № 1059/2003.
4. „Публичноправни организации“ означава организации, които имат всички характеристики, изброени по-долу:
а)
създадени са с конкретната цел да задоволяват нужди от общ интерес, които нямат промишлен или търговски характер;
б)
имат правосубектност; както и
в)
финансират се в по-голямата си част от държавни, регионални или местни органи или от други публичноправни организации; или са обект на управленски контрол от страна на тези органи или организации; или имат административен, управителен или надзорен орган, повечето от половината от членовете на който са назначени от държавните, регионалните или местните органи или от други публичноправни организации;
Член 4
Възложители
1. За целите на настоящата директива възложителите са субекти, които,
а)
са възлагащи органи или публични предприятия и които извършват една от дейностите, посочени в членове 8 - 14;
б)
когато не са възлагащи органи или публични предприятия, упражняват като част от своята дейност някоя от дейностите, посочени в членове 8 - 14, или съчетание от тези дейности и които извършват дейност въз основа на специални или изключителни права, предоставени от компетентен орган на държава членка.
2. „Публично предприятие“ означава всяко предприятие, върху което възлагащите органи могат да упражняват пряко или непряко доминиращо влияние поради собствеността си върху него, финансовото си участие в него или правилата, които го уреждат.
Доминиращо влияние от страна на възлагащите органи се предполага във всеки от следните случаи, в които тези органи пряко или непряко:
а)
притежават мажоритарния дял от записания капитал на предприятието;
б)
контролират мнозинството от гласовете, свързани с акциите/дяловете, емитирани от предприятието;
в)
могат да назначат повече от половината от членовете на административния, управителния или надзорния орган на предприятието.
3. За целите на настоящия член „специални или изключителни права“ означава права, предоставени от компетентен орган на държава членка със законова, подзаконова или административна разпоредба, като последица от което се ограничава упражняването на дейностите, определени в членове 8 - 14, за един или повече субекти и с което съществено се засягат възможността на други субекти да извършват такава дейност.
Права, които са били предоставени чрез процедура, при която е била осигурена достатъчна публичност и чието предоставяне се е основавало на обективни критерии, не съставляват „специални или изключителни права“ по смисъла на първа алинея.
Такива процедури включват:
а)
процедури за възлагане на поръчки с предварителна покана за участие в състезателна процедура в съответствие с Директива 2014/24/ЕС, Директива 2009/81/ЕО, Директива 2014/23/ЕС или настоящата директива;
б)
процедури по други правни актове на Съюза, посочени в приложение II, които осигуряват достатъчна предварителна прозрачност за предоставяне на разрешения въз основа на обективни критерии.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за изменение на списъка с правни актове на Съюза, съдържащ се в приложение II, когато се налагат изменения поради приемането на нови правни актове или отмяната или изменението на действащите.
Член 5
Смесени поръчки, включващи една и съща дейност
1. Параграф 2 се прилага за договорите за смесени поръчки, които имат за предмет различни видове поръчки, всички от които са обхванати от настоящата директива.
Параграфи 3 - 5 се прилагат за договори за смесени поръчки, които имат за предмет поръчки, обхванати от настоящата директива, и обществени поръчки, обхванати от други правни режими.
2. Договори с предмет два или повече вида поръчки (строителство, услуги или доставки) се възлагат в съответствие с разпоредбите, приложими към вида поръчка, който характеризира основния предмет на съответния договор.
При договори за смесени поръчки, включващи отчасти услуги по смисъла на дял III, глава I и отчасти други услуги, или договори за смесени поръчки, включващи отчасти услуги и отчасти доставки, основният предмет се определя в зависимост от това коя от прогнозните стойности на съответните услуги или доставки е най-висока.
3. Когато различните части от дадена поръчка са обективно делими, се прилага параграф 4. Когато различните части от дадена поръчка са обективно неделими, се прилага параграф 5.
Когато част от дадена поръчка е обхваната от член 346 ДФЕС или от Директива 2009/81/ЕО, се прилага член 25 от настоящата директива.
4. При договори с предмет поръчка, която попада в обхвата на настоящата директива, както и поръчка, която не попада в нейния обхват, възложителите могат да решат да възложат отделни поръчки за отделните части или да възложат една поръчка. Когато възложителите решат да възложат отделни поръчки за отделните части, решението кой правен режим се прилага за всяка една от отделните поръчки се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възложителите решат да възложат само една поръчка и освен ако не е предвидено друго в член 25, настоящата директива се прилага за получения в резултат на това договор за смесена поръчка, независимо от стойността на частите, които в противен случай биха били уредени от различен правен режим, и независимо от това от кой правен режим биха били уредени иначе тези части.
При договори за смесени поръчки, съдържащи елементи на договори за доставка, строителство и услуги, и на концесии, смесената поръчка се възлага в съответствие с настоящата директива, при условие че прогнозната стойност на частта от договора, която представлява поръчка, попадаща в обхвата на настоящата директива, изчислена в съответствие с член 16, е по-голяма или равна на съответния праг, установен в член 15.
5. Когато различните части от дадена поръчка са обективно неделими, приложимият правен режим се определя въз основа на основния предмет на поръчката.
Член 6
Поръчки, включващи няколко дейности
1. При поръчки, имащи за цел да обхванат няколко дейности, възложителите могат да решат да възложат отделни поръчки за целите на всяка отделна дейност или да възложат само една поръчка. Когато възложителите решат да възложат отделни поръчки, решението кой правен режим се прилага за всяка отделна поръчка се взема въз основа на характеристиките на съответната отделна дейност.
Независимо от член 5, в случай че възложителите изберат да възложат само една поръчка, се прилагат параграфи 2 и 3 от настоящия член. Въпреки това, когато една от съответните дейности попада в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО, се прилага член 26 от настоящата директива.
Изборът дали да се възложи само една поръчка или няколко отделни поръчки не може обаче да се извършва с цел изключване на поръчката или поръчките от обхвата на настоящата директива или, когато е приложимо, на Директива 2014/24/ЕС или на Директива 2014/23/ЕС.
2. За всяка поръчка, имаща за цел да обхване няколко дейности, се прилагат правилата, приложими за дейността, към която тя е основно насочена.
3. При поръчки, за които е обективно невъзможно да се определи към коя дейност са основно насочени, приложимите правила се определят съгласно букви а), б) и в):
а)
поръчката се възлага в съответствие с Директива 2014/24/ЕС, ако една от дейностите, към които е насочена поръчката, попада в обхвата на настоящата директива, а другата - в обхвата на Директива 2014/24/ЕС;
б)
поръчката се възлага в съответствие с настоящата директива, ако една от дейностите, към които е насочена поръчката, попада в обхвата на настоящата директива, а другата - в обхвата на Директива 2014/23/ЕС;
в)
поръчката се възлага в съответствие с настоящата директива, ако една от дейностите, към които е насочена поръчката, попада в обхвата на настоящата директива, а другата не попада в обхвата нито на настоящата директива, нито на Директива 2014/24/ЕС, нито на Директива 2014/23/ЕС.
ГЛАВА II
Дейности
Член 7
Общи разпоредби
За целите на членове 8, 9 и 10 „снабдяването“ включва генерирането/производството и търговията на едро и дребно.
Производството на газ под формата на добив обаче попада в обхвата на член 14.
Член 8
Газ и топлинна енергия
1. По отношение на газ и топлиннa енергия настоящатa директивa се прилагa към следните дейности:
а)
предоставяне или експлоатация нa фиксирани мрежи за обществени услуги във връзкa с производството, преносa или разпределението нa газ или топлиннa енергия;
б)
снабдяване на такива мрежи с газ или топлинна енергия.
2. Снабдяването с газ или топлинна енергия на фиксирани мрежи за обществени услуги от възложител, който не е възлагащ орган, не се приема за съответна дейност по параграф 1, когато е изпълнено всяко от следните условия:
а)
производството нa газ или топлиннa енергия от възложителя е неизбежнa последицa от извършването нa дейност, различнa от дейностите, посочени в параграф 1 от настоящия член или в членове 9 - 11;
б)
снабдяването на обществената мрежа цели само икономическата експлоатация на такова производство и не възлиза на повече от 20 % от оборота на възложителя, като се взема предвид средната стойност за предходните три години, включително текущата година.
Член 9
Електроенергия
1. По отношение на електроенергията настоящата директива се прилага за следните дейности:
а)
предоставяне или експлоатация нa фиксирани мрежи зa обществени услуги във връзкa с производството, преносa или разпределението нa електроенергия;
б)
снабдяване с електроенергия на такива мрежи.
2. Снабдяването с електроенергия на фиксирани мрежи за обществени услуги от възложител, който не е възлагащ орган, не се приема за съответна дейност по параграф 1, когато е изпълнено всяко от следните условия:
а)
производството нa електроенергия от възложителя се осъществявa поради товa, че потреблението ѝ е необходимо зa извършването нa дейност, различнa от дейностите, посочени в параграф 1 от настоящия член или в членове 8, 10 и 11;
б)
снабдяването на обществената мрежа зависи само от собственото потребление на възложителя и не е надвишило 30 % от съвкупното производство на енергия на възложителя, като се взема предвид средната стойност за предходните три години, включително текущата година.
Член 10
Водоснабдяване
1. По отношение на водоснабдяването настоящата директива се прилага за следните дейности:
а)
предоставяне или експлоатация нa фиксирани мрежи зa обществени услуги във връзкa с производството, преносa или разпределението нa питейна вода;
б)
снабдяване с питейна вода на такива мрежи.
2. Настоящата директива се прилага също така към договори за поръчки или конкурси за проект, възложени или организирани от възложители, които извършват дейност, посочена в параграф 1, и които са свързани с едно от следните:
а)
хидротехнически проекти, напояване или отводняване, при условие че количеството водa, което се ползвa зa доставка нa питейнa водa, представлявa повече от 20 % от съвкупния обем на водатa, предоставянa чрез такивa проекти или съоръжения зa напояване или отводняване;
б)
отвеждане и пречистване на отпадъчни води.
3. Снабдяването с питейна вода на фиксирани мрежи за обществени услуги от страна на възложител, който не е възлагащ орган, не се приема за съответна дейност по параграф 1, когато е изпълнено всяко от следните условия:
а)
производството нa питейнa водa от възложителя се осъществявa поради товa, че нейната консумация е необходимa зa извършването нa дейност, различнa от дейностите, посочени в членове 8 - 11;
б)
снабдяването на обществената мрежа зависи само от собствената консумация на възложителя и не е превишила 30 % от съвкупното производство на питейна вода от възложителя, като се взема предвид средната стойност за предходните три години, включително текущата година.
Член 11
Транспортни услуги
Настоящата директива се прилага за дейности във връзка с предоставяне или експлоатиране на мрежи за обществени услуги в областта на железопътния транспорт, автоматизираните транспортни системи, трамвайния, тролейбусния, автобусния транспорт или въжените линии.
По отношение на транспортните услуги се счита, че съществува мрежа, когато услугата се предоставя при експлоатационни условия, установени от компетентен орган на държава членка, като например условията на обслужваните маршрути, капацитета, който трябва да е наличен, или честотата на услугата.
Член 12
Пристанища и летища
Настоящата директива се прилага за дейности, свързани с експлоатацията на географски район с цел осигуряване на летища и морски или вътрешни пристанища или други терминали на превозвачи по въздушни, морски или вътрешни водни пътища.
Член 13
Пощенски услуги
1. Настоящата директива се прилага за дейности, свързани с предоставянето на:
а)
пощенски услуги;
б)
услуги, различни от пощенските, при условие че тези услуги се предоставят от субект, който предоставя и пощенски услуги по смисъла на параграф 2, буква б) от настоящия член, и ако условията, посочени в член 34, параграф 1, не са изпълнени за услугите, попадащи в обхвата на параграф 2, буква б) от настоящия член.
2. За целите на настоящата директива и без да се засяга Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (31):
а)
„пощенска пратка“ означава адресирана пратка в окончателната форма, в която тя се пренася, независимо от теглото. Освен кореспондентските пратки, тези пратки още включват например книги, каталози, вестници, периодични издания и пощенски колети, съдържащи стоки със или без търговска стойност, независимо от теглото;
б)
„пощенски услуги“ са услуги, които се състоят в събирането, сортирането, пренасянето и доставката на пощенски пратки. Това включва както услугите, попадащи в обхвата на универсалната услуга, установена в съответствие с Директива 97/67/ЕО, така и тези извън нейния обхват;
в)
„други услуги, различни от пощенски услуги“ са услуги, които са предоставени в следните области:
i)
услуги за обслужване на поща (както услугите, които предхождат, така и услугите, които следват изпращането, включително „разпределителни услуги в пощенски салон“);
ii)
услуги относно пощенски пратки, които не са обхванати от буква а), като пряка кореспонденция без означен адрес.
Член 14
Добив на нефт и газ и проучвания или добив на въглища или други твърди горива
Настоящата директива се прилага за дейностите, свързани с експлоатацията на географски район с цел:
а)
добив на нефт или газ;
б)
проучвания за или добив на въглища или други твърди горива.
ГЛАВА III
Материален обхват
Раздел 1
Прагове
Член 15
Прагови стойности
Настоящата директива се прилага, освен когато са изключени с изключение по членове 18 - 23 или съгласно член 34 относно извършването на въпросната дейност, за поръчки, които имат прогнозна стойност, без данък добавена стойност (ДДС), е по-голяма или равна на следните прагове:
а)
414 000 EUR за поръчки за доставки и услуги, както и за конкурси за проект;
б)
5 186 000 EUR за поръчки за строителство;
в)
1 000 000 EUR за поръчки за услуги за социални и други специфични услуги, изброени в приложение XVII.
Член 16
Методи за изчисляване на прогнозната стойност на поръчките
1. Изчисляването на прогнозната стойност на поръчките се основава на общата сума за плащане без ДДС, прогнозно изчислена от възложителя и включваща всички възможни опции и всички подновявания на договорите, посочени изрично в документацията за поръчката.
Когато възложителят предвижда награди или плащания за кандидатите или оферентите, той ги взема предвид при изчисляване на прогнозната стойност на поръчката.
2. В случай че даден възложител е съставен от отделни оперативни единици, се взема предвид общата прогнозна стойност за всички оперативни единици.
Независимо от първа алинея, когато отделна оперативна единица носи самостоятелно отговорност за своите поръчки или за някои категории поръчки, прогнозните стойности могат да се изчисляват на равнището на въпросната оперативна единица.
3. Изборът на метод за изчисляване на прогнозната стойност на поръчка не се извършва с цел изключването ѝ от обхвата на настоящата директива. Поръчката не може да се разделя с цел да не попадне в обхвата на настоящата директива, освен ако това е обосновано по обективни причини.
4. Прогнозната стойност трябва да е валидна към момента на изпращане на поканата за участие в състезателна процедура или - в случаите, в които не се предвижда такава покана - към момента, в който възложителят започва процедурата за възлагане на поръчката, например като се свърже с икономически оператори във връзка с поръчката, когато е целесъобразно.
5. По отношение на рамковите споразумения и динамичните системи за покупки, стойността, която се взема предвид, е максималната прогнозна стойност без ДДС на всички договори за поръчка, предвидени за целия срок на действие на рамковото споразумение или динамичната система за покупки.
6. При партньорства за иновации стойността, която се взема предвид, е максималната прогнозна стойност без ДДС на научноизследователските и развойните дейности, които ще се извършват на всеки етап от предвиденото партньорство, както и на доставките, услугите или строителството, които ще се разработват и доставят в края на предвиденото партньорство.
7. Зa целите нa член 15 възложителите включват в прогнознатa стойност нa поръчкa зa строителство както разходите зa строителство, такa и общата прогнозна стойност нa доставките или услугите, предоставени на изпълнителя от страна на възложителя, при условие че те са необходими зa изпълнението нa строителството.
8. Когато предложен строеж или предложено предоставяне на услуги може да доведе до възлагане на поръчки под формата на отделни обособени позиции, се взема предвид общата прогнозна стойност на всички обособени позиции.
Когато общата стойност на обособените позиции е равна на прага, предвиден в член 15, или го превишава, настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на всяка обособена позиция.
9. Когато предложение за придобиване на сходни доставки може да доведе до възлагане на поръчки под формата на отделни обособени позиции, се взема предвид общата прогнозна стойност на всички обособени позиции, когато се прилага член 15, букви б) и в).
Когато общата стойност на обособените позиции е равна на прага предвиден в член 15, или го превишава, настоящата директива се прилага по отношение на възлагането на всяка обособена позиция.
10. Независимо от параграфи 8 и 9 възложителите могат да възлагат поръчки за отделни обособени позиции, без да прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива, при условие че прогнозната стойност без ДДС на съответната обособена позиция е по-малка от 80 000 евро за доставки или услуги или 1 милион евро за строителство. Въпреки това общата стойност на обособените позиции, възложени по този начин без прилагане на настоящата директива, не трябва да надхвърля 20 % от общата стойност на всички обособени позиции, на които е било разделено предложеното строителство, предложеното придобиване на сходни доставки или предложеното предоставяне на услуги.
11. При поръчки за доставки или услуги, които са регулярни или които е предвидено да бъдат подновявани в рамките на определен период, изчисляването на прогнозната стойност на поръчката се основава на следното:
а)
общата действителна стойност на последователните поръчки от същия вид, които са възложени през предходните 12 месеца или предходната финансова година, по възможност коригирана, за да се отчетат промените в количеството или стойността, които биха могли да настъпят в продължение на 12-те месеца след първоначалната поръчка; или
б)
общата прогнозна стойност на последователните поръчки, възложени през 12-те месеца след първата доставка или през финансовата година, когато тя е по-дълга от 12 месеца.
12. При поръчки за доставка на стоки чрез лизинг, наем, финансов лизинг или покупка на изплащане, стойността, която служи за основа за изчисляване на прогнозната стойност на поръчката е, както следва:
а)
при поръчки с фиксиран срок, ако този срок е по-кратък или равен на 12 месеца - общата прогнозна стойност за срока на действие на договора за поръчка, или ако срокът на действие на договора е по-дълъг от 12 месеца - общата стойност, която включва прогнозната остатъчна стойност;
б)
при поръчки без фиксиран срок или чийто срок не може да бъде определен - месечната стойност, умножена по 48.
13. По отношение на поръчките за услуги основата за изчисляване на прогнозната им стойност, в зависимост от случая, е следната:
а)
застрахователни услуги - платимата застрахователна премия и други форми на възнаграждение;
б)
банкови и други финансови услуги - таксите, дължимите комисиони, лихвите и други форми на възнаграждение;
в)
поръчки за проектиране - таксите, дължимите комисиони и други форми на възнаграждение.
14. По отношение на поръчките за услуги, в които не се посочва обща цена, основата за изчисляване на прогнозната стойност на поръчката е следната:
а)
при поръчки с фиксиран срок, ако този срок е по-кратък или равен на 48 месеца - общата стойност за техния пълен срок;
б)
при поръчки без определен срок или със срок, по-дълъг от 48 месеца - месечната стойност умножена по 48.
Член 17
Преглед нa праговете
1. На всеки две години, считано от 30 юни 2013 г., Комисията проверява дали праговете съгласно член 15, букви а) и б) съответстват на праговете, установени в Споразумението за държавните поръчки на Световната търговска организация (СДП), като при необходимост ги преразглежда в съответствие с настоящия член.
В съответствие с метода за изчисляване, установен в СДП, Комисията изчислява стойността на тези прагове въз основа на средната дневна стойност на еврото спрямо специалните права на тираж (СПТ), за период от 24 месеца, който завършва на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари. Преразгледаната по такъв начин стойност на праговете се закръгля, когато е необходимо, надолу до най-близките хиляда евро, за да се гарантира спазването на приложимите прагове, предвидени в СДП, изразени в СПТ.
2. На всеки две години, считано от 1 януари 2014 г., Комисията определя стойностите, в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, на праговете по член 15, букви а) и б), преразгледани съгласно параграф 1 от настоящия член.
Едновременно с това Комисията определя стойността на прага по член 15, буква в) в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото.
В съответствие с метода за изчисление, установен в СДП, определянето на тези стойности се основава на средните дневни стойности на тези валути, съответстващи на приложимия праг, изразен в евро, за период от 24 месеца, завършващ на 31 август преди преразглеждането, което започва да се прилага от 1 януари.
3. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз информация за преразгледаните прагове по параграф 1, съответните им стойности в националните валути по параграф 2, първа алинея, и стойността, определена съгласно параграф 2, втора алинея, в началото на месец ноември след преразглеждането им.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103, за адаптиране на методиката, установена в параграф 1, втора алинея от настоящия член, към всяка промяна на методиката по СДП за преразглеждане на праговете по член 15, букви а) и б) и за определяне на съответните стойности в националните валути на държавите членки, чиято парична единица е различна от еврото, съгласно параграф 2 от настоящия член.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за преразглеждане на праговете по член 15, букви а) и б), когато е необходимо.
5. Когато е необходимо да се преразгледат праговете по член 15, букви а) и б), но ограниченото време не позволява да се приложи процедурата по член 103 и следователно са налице наложителни причини за спешност, за приемането на делегирани актове съгласно параграф 4, втора алинея от настоящия член се използва процедурата по член 104.
Раздел 2
Изключени поръчки и конкурси за проект, специални разпоредби за поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
Подраздел 1
Изключения, които се прилагат за всички възложители, и специални изключения за водоснабдяването и енергетиката
Член 18
Поръчки, възлагани с цел препродажбa, лизинг или наем нa трети лица
1. Настоящата директива не се прилага за поръчки, които се възлагат с цел препродажба или лизинг на трети лица, при условие че възложителят не се ползва със специално или изключително право да продава или да отдава под наеми или на лизинг предмета на такива поръчки, a други субекти са свободни да го продават или отдават на лизинг при същите условия като възложителя.
2. Възложителите уведомяват Комисиятa, при поискване от нейна страна, зa всички категории продукти или дейности, които те считат зa изключени по параграф 1. Комисията може периодично да публикува в Официален вестник на Европейския съюз, с цел предоставяне на информация, списъци на категориите стоки и дейности, които тя счита, че попадат в това изключение. При товa Комисиятa се съобразявa с всички чувствителни търговски аспекти, които възложителите могат дa изтъкнат, когато изпращат информация.
Член 19
Поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани за цели, различни от извършването на попадаща в обхвата дейност или извършването на такава дейност в трета държава
1. Настоящата директива не се прилага за поръчки, които възложителите възлагат за цели, различни от извършването на техните дейности, описани в членове 8 - 14, или за извършването на такива дейности в трета държава, при условия, които не включват физическата употреба на мрежа или географски район в рамките на Съюза; тя не се прилага и за конкурси за проект с такова предназначение.
2. Възложителите уведомяват Комисията, при поискване от нейна страна, относно всякаква дейност, която те считат за изключена по параграф 1 Комисията може периодично да публикува в Официален вестник на Европейския съюз,с цел предоставяне на информация, списъци на категориите дейности, за които тя смята, че се отнася това изключение. При това Комисията се съобразява с всички чувствителни търговски аспекти, които възложителите могат да изтъкнат, когато изпращат тази информация.
Член 20
Поръчки и конкурси за проект, възлагани или организирани съгласно международни правила
1. Настоящата директива не се прилага към поръчки или конкурси за проект, които възложителят е задължен да възлага или организира в съответствие с процедури за възлагане на поръчка, различни от предвидените в настоящата директива, установени посредством което и да било от следните:
а)
правен инструмент, установяващ международноправни задължения, например международно споразумение, сключено в съответствие с Договорите между държава членка и една или повече трети държави или техни подразделения, за строителство, доставки или услуги, предназначени за съвместна реализация или експлоатация на проект от подписалите ги страни;
б)
международна организация.
Държавите членки съобщават всички правни инструменти, посочени в първа алинея, буква а) от настоящия параграф, на Комисията, която може да се консултира с Консултативния комитет за обществени поръчки, посочен в член 105.
2. Настоящата директива не се прилага за поръчки и конкурси за проект, които възложителят възлага или организира в съответствие с правилата за поръчките, предвидени от международна организация или международна финансираща институция, когато съответните поръчки или конкурси за проект са изцяло финансирани от съответната организация или институция; при поръчки или конкурси за проект, съфинансирани предимно от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на поръчките.
3. Член 27 се прилага за поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които са възложени или организирани съгласно международни правила. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не се прилагат за такива поръчки или конкурси за проект.
Член 21
Специални изключения за поръчки за услуги
Настоящата директива не се прилага за поръчки за услуги за:
а)
придобиването или наемането, независимо с какви финансови средства, нa земя, съществуващи сгради или другa недвижимa собственост, или правa върху тях;
б)
арбитражни и помирителни услуги;
в)
някоя от следните правни услуги:
i)
представителство на клиент от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО на Съвета (32) във:
-
арбитражна или помирителна процедура в държава членка, трета държава или пред международна арбитражна или помирителна инстанция; или
-
съдебно производство пред съд, юрисдикция или публичен орган на държава членка или трета държава или пред международен съд, юрисдикция или институция;
ii)
правни съвети, предоставени при подготовката на производство по подточка i) от настоящата буква, или когато има конкретни основания да се счита и висока степен на вероятност въпросът, до който се отнасят правните съвети, да се превърне в предмет на такова производство, при условие че правните съвети са предоставени от адвокат по смисъла на член 1 от Директива 77/249/ЕИО;
iii)
услуги по заверяване и удостоверяване на документи, които задължително се предоставят от нотариус;
iv)
правни услуги, предоставяни от настойници или попечители, или други правни услуги, чиито доставчици са определени от съд или юрисдикция в съответната държава членка или съгласно закона изпълняват конкретни задачи под надзора на тези юрисдикции или съдилища;
v)
други правни услуги, които във въпросната държава членка са свързани, макар и в отделни случаи, с упражняването на официална власт;
г)
финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (33) и операции, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност;
д)
заеми, независимо дали са свързани или не с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти;
е)
трудови договори;
ж)
обществени услуги за пътнически превоз с железопътен транспорт или метро;
з)
услуги, свързани с гражданска отбрана, гражданска защита и предотвратяване на опасности, които се предоставят от организации или сдружения с нестопанска цел и които попадат в обхвата на кодове 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 и 85143000-3 по CPV, с изключение на услугите за превоз на пациенти с линейка;
и)
поръчки за предоставяне на програмно време или на предавания, които се възлагат на доставчици на радио или аудиовизуални медийни услуги.За целите на настоящия член „доставчици на медийни услуги“ има същия смисъл, като в член 1, параграф 1, буква г) от Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (34). „Предаване“ има същия смисъл, като в член 1, параграф 1, буква б) от посочената директива, но включва също така и радиопредаванията и материалите за радиопредаванията. Освен това за целите на настоящата разпоредба „материал за предаванията“ има същия смисъл като „предаване“.
Член 22
Поръчки за услуги, възлагани въз основа на изключително право
Настоящата директива не се прилага по отношение на поръчки за услуги, възлагани на субект, който е възлагащ орган или на сдружение от възлагащи органи, въз основа на изключително право, с което те се ползват съгласно законови, подзаконови или публикувани административни разпоредби, съвместими с ДФЕС.
Член 23
Поръчки, възлагани от някои възложители зa закупуване нa водa и зa снабдяването с енергия или с горивa зa производството нa енергия
Настоящата директива не се прилага:
а)
при поръчки за закупуване на вода, ако те се възлагат от възложители, които участват в едната или и в двете дейности, свързани с питейна вода, посочени в член 10, параграф 1;
б)
при поръчки, които се възлагат от възложители, които също работят в сектора на енергетиката и извършват дейност по снабдяване по член 8, параграф 1, член 9, параграф 1 или член 14:
i)
енергия;
ii)
горива за производство на енергия.
Подраздел 2
Поръчки, включващи аспекти, свързани с отбраната и сигурността
Член 24
Отбрана и сигурност
1. По отношение на възложени поръчки и организирани конкурси за проект в областта на отбраната и сигурността настоящата директива не се прилага за:
а)
поръчки, попадащи в обхвата на Директива 2009/81/ЕО;
б)
поръчки, за които Директива 2009/81/ЕО не се прилага съгласно членове 8, 12 и 13 от нея.
2. Настоящата директива не се прилага за поръчки и конкурси за проект, които не са изключени съгласно параграф 1, когато защитата на основните интереси, свързани със сигурността на държава членка, не може да бъде гарантирана чрез мерки с по-малка степен на намеса, например чрез налагане на изисквания, насочени към защита на поверителния характер на информацията, която възложителите предоставят в хода на процедурата по възлагане на поръчка съгласно настоящата директива.
Освен това в съответствие с член 346, параграф 1, буква а) ДФЕС настоящата директива не се прилага за договори за поръчки и конкурси за проект, които не са изключени съгласно параграф 1 от настоящия член, когато прилагането на настоящата директива би задължило държава членка да предоставя информация, чието разгласяване тя счита за противоречащо на нейни основни интереси в областта на сигурността.
3. Настоящата директива не се прилага, когато възлагането и изпълнението на поръчката или конкурса за проект са обявени за секретни или трябва да бъдат придружени от специални мерки за сигурност съгласно законовите, подзаконовите или административните разпоредби в сила в дадена държава членка, при условие че държавата членка е установила, че съответните основни интереси не могат да бъдат гарантирани чрез мерки с по-малка степен на намеса, като посочените в параграф 2, първа алинея.
Член 25
Смесени поръчки за една и съща дейност, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
1. Настоящият член се прилага за смесени поръчки за една и съща дейност, които имат за предмет поръчки, попадащи в обхвата на настоящата директива, и поръчки или други елементи, попадащи в обхвата на член 346 ДФЕС или на Директива 2009/81/ЕО.
2. Когато различните части на дадена поръчка са обективно делими, възложителите могат да решат да възложат отделни поръчки за отделните части или да възложат само една поръчка.
Когато възложителите решат да възложат отделни поръчки за отделните части, решението кой правен режим се прилага за всяка една от отделните поръчки се взема въз основа на характеристиките на съответната част.
Когато възложителите решат да възложат една поръчка, за определянето на приложимия правен режим се прилагат следните критерии:
а)
когато част от дадена поръчка попада в обхвата на член 346 ДФЕС, поръчката може да бъде възложена, без да се прилага настоящата директива, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано по обективни причини;
б)
когато част от дадена поръчка попада в обхвата на Директива 2009/81/ЕО, поръчката може да бъде възложена в съответствие с посочената директива, при условие че възлагането с една поръчка е обосновано по обективни причини. Настоящата буква не засяга праговете и изключенията, предвидени в посочената директива.
Решението за възлагане с една поръчка обаче не може да бъде взето с цел изключване на поръчки от прилагането на настоящата директива или на Директива 2009/81/ЕО.
3. Параграф 2, трета алинея, буква а) се прилага за смесени поръчки, за които се прилага както буква а), така и буква б) от посочената алинея.
4. Когато различните части на дадена поръчка са обективно неделими, поръчката може да бъде възложена, без да се прилага настоящата директива, когато включва елементи, за които се прилага член 346 ДФЕС; в противен случай тя може да бъде възложена в съответствие с Директива 2009/81/ЕО.
Член 26
Поръчки за няколко дейности, включващи аспекти, свързани с отбраната или сигурността
1. При поръчки, имащи за цел да обхванат няколко дейности, възложителите могат да решат да възложат отделни поръчки за целите на всяка отделна дейност или да възложат само една поръчка. Когато възложителите решат да възложат отделни поръчки за различните части, решението кой правен режим се прилага за всяка от отделните поръчки се взема въз основа на характеристиките на съответната дейност.
В случай че възложителите изберат да възложат една поръчка, се прилага параграф 2 от настоящия член. Изборът дали да се възложи една поръчка или няколко отделни поръчки не може да се прави с цел изключване на поръчката или поръчките от обхвата на настоящата директива или от обхвата на Директива 2009/81/ЕО.
2. При поръчки, предназначени да обхванат дейност, която попада в обхвата на настоящата директива, и друга дейност, която:
а)
попада в обхвата на Директива 2009/81/ЕО, или
б)
попада в обхвата на член 346 ДФЕС,
поръчката може да бъде възложена в съответствие с Директива 2009/81/ЕО в случаите по буква а) и може да бъде възложена, без да се прилага настоящата директива, в случаите по буква б). Настоящата алинея не засяга праговете и изключенията, предвидени в Директива 2009/81/ЕО.
Поръчките по първа алинея, буква а), които в допълнение включват поръчка или други елементи, попадащи в обхвата на член 346 ДФЕС, могат да бъдат възлагани, без да се прилага настоящата директива.
Независимо от това, предпоставка за прилагането на първа и втора алинея е възлагането на само една поръчка да е обосновано от обективни причини и решението за възлагане на една поръчка да не е взето с цел изключването на поръчки от прилагането на настоящата директива.
Член 27
Поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които са възложени или организирани съгласно международни правила
1. Настоящата директива не се прилага към поръчки или конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които възложителят е задължен да възлага или организира в съответствие с процедури за възлагане на поръчка, различни от тези, уредени с настоящата директива, установени посредством което и да било от следните:
а)
международно споразумение или договореност, сключени в съответствие с Договорите, между държава членка и една или повече трети държави или техни подразделения, за строителство, доставки или услуги, предназначени за съвместна реализация или експлоатация на проект от подписалите страни;
б)
международно споразумение или договореност, свързани с разполагане на войски и отнасящи се до предприятия на държава членка или на трета държава;
в)
международна организация.
Всички споразумения или договорености, посочени в първа алинея, буква а) от настоящия параграф, се съобщават на Комисията, която може да се консултира с Консултативния комитет за обществени поръчки, посочен в член 105.
2. Настоящата директива не се прилага за поръчки и конкурси за проект, включващи аспекти от областта на отбраната или сигурността, които възложителят възлага в съответствие с правилата за поръчки, предвидени от международна организация или международна финансираща институция, когато съответните поръчки или конкурси за проект са изцяло финансирани от съответната организация или институция. При поръчки или конкурси за проект, съфинансирани предимно от международна организация или международна финансираща институция, страните договарят приложимите процедури за възлагане на поръчка.
Подраздел 3
Специални отношения (сътрудничество, свързани предприятия и съвместни предприятия)
Член 28
Поръчки между възлагащи органи
1. Поръчка, която се възлага от възлагащ орган на частноправно или публичноправно юридическо лице, попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган упражнява върху съответното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на контролираното юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращия възлагащ орган или от други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган;
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За възлагащ орган се счита, че упражнява върху юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена по смисъла на първа алинея, буква а), когато има решаващо влияние както върху стратегическите цели, така и върху значимите решения на контролираното юридическо лице. Такъв контрол може да бъде упражняван и от друго юридическо лице, което на свой ред е контролирано по същия начин от възлагащия орган.
2. Параграф 1 се прилага и в случаите, когато контролирано лице, което представлява възлагащ орган, възлага поръчка на своя контролиращ възлагащ орган или на друго юридическо лице, контролирано от същия възлагащ орган, при условие че в юридическото лице, на което се възлага обществената поръчка, няма пряко частно капиталово участие с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
3. Възлагащ орган, който не упражнява върху публичноправно или частноправно юридическо лице контрол по смисъла на параграф 1, може въпреки това да възложи на това юридическо лице поръчка, без да прилага настоящата директива, ако са изпълнени всички условия по-долу:
а)
възлагащият орган упражнява съвместно с други възлагащи органи върху въпросното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си структурни звена;
б)
повече от 80 % от дейността на това юридическо лице се извършва при изпълнението на задачи, възложени му от контролиращите възлагащи органи или от други юридически лица, контролирани от същите възлагащи органи; както и
в)
в контролираното юридическо лице няма пряко частно капиталово участие, с изключение на форми на частно капиталово участие, които не са свързани с контролни или блокиращи правомощия, които се изискват от разпоредби на националното законодателство в съответствие с Договорите и които не оказват решаващо влияние върху контролираното юридическо лице.
За целите на първа алинея, буква а) за възлагащите органи се счита, че упражняват съвместен контрол над дадено юридическо лице, ако са изпълнени всички условия по-долу:
i)
органите по вземане на решение на контролираното юридическо лице са съставени от представители на всички участващи възлагащи органи. Отделни представители могат да представляват няколко или всички участващи възлагащи органи;
ii)
тези възлагащи органи са в състояние съвместно да упражнят решаващо влияние върху стратегическите цели и значимите решения на контролираното юридическо лице; и
iii)
контролираното юридическо лице не преследва интереси, които са в противоречие с интересите на контролиращите възлагащи органи.
4. Договор за поръчка, сключен само между два или повече възлагащи органа, попада извън обхвата на настоящата директива, когато са изпълнени всички условия по-долу:
а)
поръчката установява или осъществява сътрудничество между участващите възлагащи органи, за да се гарантира, че задълженията им за предоставяне на обществени услуги се изпълняват с оглед постигането на общи за тях цели;
б)
осъществяването на това сътрудничество се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес; както и
в)
участващите възлагащи органи извършват на свободния пазар по-малко от 20 % от дейността, свързана със сътрудничеството.
5. За определянето на процента от дейността, посочен в параграф 1, първа алинея, буква б), параграф 3, първа алинея, буква б) и параграф 4, буква в), се взема предвид средният общ оборот или подходящ друг показател, основан на дейността, например разходите на съответното юридическо лице по отношение на услуги, доставки и строителство през трите години, предшестващи възлагането на поръчката.
Когато поради датата, нa която е създадено или е започнало да извършва дейност юридическото лице, или поради реорганизация на дейността му няма данни за оборота или за друг показател, основан на дейността, например разходите, за предходните три години или когато тези данни вече не са актуални, е достатъчно да се докаже, че способът за измерване на дейността е достоверен, по-специално посредством прогнози за дейността.
Член 29
Поръчки, възложени на свързано предприятие
1. За целите на настоящия член „свързано предприятие“ означава всяко предприятие, чиито годишни отчети са консолидирани с тези на възложителя в съответствие с изискванията на Директива 2013/34/ЕС.
2. В случай на субекти, за които не се прилага Директива 2013/34/ЕС, „свързано предприятие“ означава всяко предприятие, което:
а)
може да е, пряко или непряко, под доминиращото влияние от страна на възложителя;
б)
може да упражнява доминиращо влияние върху възложителя; или
в)
заедно с възложителя попада под доминиращото влияние на друго предприятие поради собственост, финансово участие или правилата, които се прилагат към него.
За целите на настоящия параграф понятието „доминиращо влияние“ има същия смисъл като посочения в член 4, параграф 2, втора алинея.
3. Независимо от член 28 и при условие че са изпълнени условията на параграф 4 от настоящия член, настоящата директива не се прилага за поръчки, възложени:
а)
от възложител на свързано предприятие; или
б)
от съвместно предприятие, създадено от определен брой възложители само за извършване на дейности, описани в членове 8 - 14, нa предприятие, което е свързано с един от тези възложители.
4. Параграф 3 се прилага по отношение на:
а)
поръчки за услуги, при условие че най-малко 80 % от средния общ оборот на свързаното предприятие за предходните три години, е получен от предоставяне на услуги на възложителя или на други предприятия, с които то е свързано, като се отчитат всички услуги, предоставени от това предприятие,
б)
поръчки за доставки, при условие че поне 80 % от средния общ оборот на свързаното предприятие за предходните три години, е получен от предоставянето на доставки на възложителя или на други предприятия, с които то е свързано, като се отчитат всички доставки, предоставени от това предприятие;
в)
по отношение на поръчки за строителство, при условие че поне 80 % от средния общ оборот на свързаното предприятие за предходните три години, е получен от предоставянето на строителство на възложителя или на други предприятия, с които то е свързано, като се отчита цялото предоставено от това предприятие строителство.
5. Когато поради датата, на която е създадено или е започнало да извършва дейност свързаното предприятие, няма данни за оборота му през последните три години, достатъчно е това предприятие да докаже, че оборотът, посочен в параграф 4, букви а), б) или в), е достоверен, по-специално чрез прогнози за дейността.
6. Когато не едно, а повече предприятия, които са свързани с възложителя, с когото образуват икономическа група, предоставят същите или сходни услуги, доставки или строителство, процентите се изчисляват, като се вземе предвид общият оборот, получен от предоставянето на услуги или извършването на доставки или строителство от тези свързани предприятия.
Член 30
Поръчки, възложени на съвместно предприятие или на възложител, който е част от съвместно предприятие
Независимо от член 28 и при условие че съвместното предприятие е създадено за извършване на съответната дейност за срок от най-малко три години и че учредителният документ на съвместното предприятие предвижда учредилите го възложители да запазят участието си в него най-малко за същия срок, настоящата директива не се прилага за поръчки, които се възлагат от някой от следните:
а)
съвместно предприятие, създадено от определен брой възложители само за извършване на дейности по смисълa нa членове 8 - 14, на някой от тези възложители; или
б)
възложител на съвместно предприятие, в което той участва.
Член 31
Представяне на информация
При поискване възложителите представят нa Комисиятa следнатa информация относно прилагането нa член 29, параграфи 2 и 3 и на член 30:
а)
наименованията на съответните предприятия или съвместни предприятия;
б)
естеството и стойността на съответните поръчки;
в)
доказателства, които Комисията счита за необходими за удостоверяване, че отношенията между предприятието или съвместното предприятие, на които се възлагат поръчките, и възложителя отговарят на изискванията на член 29 или член 30.
Подраздел 4
Специални случаи
Член 32
Услуги за научноизследователска и развойна дейност
Настоящата директива се прилага само за поръчки за услуги за научноизследователска и развойна дейност, обхванати от кодове от 73000000-2 до 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 и 73430000-5 по CPV, когато са изпълнени и двете условия по-долу:
а)
ползите възникват изцяло на възложителя, за да ги използва при извършване на дейността си; и
б)
предоставената услуга се заплаща изцяло от възложителя.
Член 33
Поръчки, за които се прилагат специални правила
1. Без да се засяга член 34 от настоящата директива, Република Австрия и Федерална република Германия, при условията, посочени в разрешение, или съгласно други подходящи мерки, гарантират, че всеки субект, осъществяващ дейност в секторите, посочени в Решение 2002/205/ЕО на Комисията (35) и Решение 2004/73/ЕО на Комисията (36):
а)
съблюдава принципите на недискриминация и конкуренция при възлагане на поръчки за доставки, строителство и услуги, по-специално по отношение на информацията, която субектът предоставя на икономическите оператори относно намеренията си за възлагане на поръчки;
б)
представя на Комисията, при условията, определени в Решение 93/327/ЕИО на Комисията (37), информация, свързана с поръчките, които възлага.
2. Без да се засяга член 34, Обединеното кралство, при условията, посочени в разрешение, или съгласно други подходящи мерки, гарантира, че всеки субект, осъществяващ дейност в секторите, посочени в Решение 97/367/ЕИО, прилага параграф 1, букви а) и б) от настоящия член по отношение на поръчките, възложени за упражняване на тази дейност в Северна Ирландия.
3. Параграфи 1 и 2 не се прилагат за поръчки, възложени с цел проучване за нефт или газ.
Подраздел 5
Дейности, пряко изложени на конкуренция, и свързани с тях процедурни разпоредби
Член 34
Дейности, пряко изложени на конкуренция
1. По отношение на поръчките, предназначени да създадат условия за осъществяването на дейност, посочена в членове 8 - 14, не се прилага настоящата директива, ако държавата членка или възложителите, след като представят искането по член 35, могат да докажат, че в държавата членка, в която тя се осъществява, дейността е изложена пряко на конкуренцията на пазари, достъпът до които не е ограничен; настоящата директива не се прилага и по отношение на конкурси за проект, организирани с цел осъществяването на подобна дейност. Съответната дейност може да бъде част от по-голям сектор или да се осъществява само в определени части на съответната държава членка. Оценката на конкуренцията, посочена в първо изречение от настоящия параграф, която се извършва за целите на настоящата директива с оглед на информацията, с която разполага Комисията, не засяга прилагането на правото в областта на конкуренцията. Тази оценка се извършва, като се отчита пазарът на въпросните дейности и съответният географски пазар по смисъла на параграф 2.
2. Зa целите нa параграф 1 от настоящия член въпросът дали даденa дейност е пряко изложенa нa конкуренция се решавa въз основa нa критерии, които съответстват на свързаните с конкуренцията разпоредби на ДФЕС. Тези критерии могат да включват характеристиките на съответните стоки или услуги, наличието нa алтернативни стоки или услуги, за които се приема, че могат да бъдат заместители от гледна точка на търсенето или на предлагането, цените и същинското или потенциалното наличие нa повече от един доставчик нa въпросните продукти или услуги.
Съответният географски пазар, въз основа на който се оценява излагането на конкуренция, включва района, в който съответните предприятия участват в търсенето и предлагането на стоки или услуги, в който условията на конкуренция са достатъчно еднородни и който може да се разграничи от съседните райони, защото в частност условията на конкуренцията са съществено по-различни в тези райони. В оценката се отчитат по-специално естеството и характеристиките на съответните стоки или услуги, наличието на пречки за навлизане на пазара или на потребителски предпочитания, на съществени разлики в пазарните дялове на предприятията между съответния район и съседните райони или на съществени разлики в цените.
3. За целите на параграф 1 от настоящия член се счита, че достъпът до пазара не е ограничен, ако държавата членка е изпълнила и приложила законодателните актове на Съюза, изброени в приложение III.
Ако въз основа на първа алинея не може да се счете, че достъпът до даден пазар е свободен, то тогава трябва да се докаже, че достъпът до въпросния пазар е свободен съгласно правната уредба и на практика.
Член 35
Процедура за установяване на приложимостта на член 34
1. Когато държава членка или възложител, когато това е предвидено в законодателството на съответната държава членка, считат въз основа на критериите, предвидени в член 34, параграфи 2 и 3, че дадена дейност е пряко изложена на конкуренцията на пазари, достъпът до които не е ограничен, те могат да подадат до Комисията искане да установи, че настоящата директива не се прилага за възлагане на поръчки или организиране на конкурси за проект за изпълнението на тази дейност, като, когато е целесъобразно, искането е придружено от становище, прието от независим национален орган, който е компетентен по отношение на съответната дейност. Подобни искания могат да засягат дейности, които са част от по-голям сектор или които се осъществяват само в определени части на съответната държава членка.
В искането съответната държава членка или възложител уведомяват Комисията за всички факти от значение, и по-специално за всеки закон, подзаконов акт, административна разпоредба или споразумение, имащи отношение към изпълнението на условията по член 34, параграф 1.
2. Комисията незабавно уведомява съответната държава членка, освен когато искането на възложителя е придружено от обосновано и подкрепено с доказателства становище, прието от независим национален орган, компетентен по отношение на съответната дейност, в което са анализирани задълбочено условията за евентуалната приложимост на член 34, параграф 1 за въпросната дейност съгласно параграфи 2 и 3 от посочения член. В тези случаи съответната държава членка уведомява Комисията за всички факти от значение, и по-специално за всеки закон, подзаконов акт, административна разпоредба или споразумение, имащи отношение към изпълнението на условията по член 34, параграф 1.
3. При искане, подадено в съответствие с параграф 1 от настоящия член, Комисията може чрез актове за изпълнение, приети в сроковете, определени в приложение IV, да установи дали някоя дейност по членове 8 - 14 е изложена пряко на конкуренция въз основа на критериите, посочени в член 34. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 105, параграф 2.
Настоящата директива престава да се прилага по отношение на поръчки, предназначени да създадат условия за осъществяването на съответната дейност, и конкурси за проект, организирани за осъществяването на такава дейност, във всеки от следните случаи:
а)
Комисията е приела акт за изпълнение, с който се установява приложимостта на член 34, параграф 1, в рамките на срока, определен в приложение IV;
б)
не е приела акта за изпълнение в рамките на срока, определен в приложение IV.
4. След като представят искане, държавата членка или възложителят могат със съгласието на Комисията да го изменят съществено, по-специално по отношение на съответните дейности или географски райони. В такъв случай се прилага нов срок за приемане на акта за изпълнение, който се изчислява в съответствие с параграф 1 от приложение IV, освен ако не бъде договорен по-кратък срок между Комисията и държавата членка или възложителя, подал искането.
5. Когато процедура по параграфи 1, 2 и 4 вече е започнала по отношение на някоя дейност в определена държава членка, последващите искания във връзка със същата дейност в същата държава членка, подадени преди изтичането на срока, предвиден за първото искане, не се считат за нови процедури и се разглеждат във връзка с първото искане.
6. Комисията приема акт за изпълнение, с който установява подробни правила за прилагане на параграфи 1 - 5. Този акт за изпълнение трябва да съдържа най-малко правила за:
а)
публикуването в Официален вестник на Европейския съюз с информационна цел на датата, на която започва да тече и изтича срокът, посочен в параграф 1 от приложение IV, включително удължаванията или прекъсванията на срока, както е предвидено в посоченото приложение;
б)
оповестяването на евентуалната приложимост на член 34, параграф 1 в съответствие с параграф 3, втора алинея, буква б) от настоящия член;
в)
разпоредби за прилагане относно формата, съдържанието и други подробности за исканията по параграф 1 от настоящия член.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 105, параграф 2.
ГЛАВА IV
Общи принципи
Член 36
Принципи на поръчките
1. Възложителите третират икономическите оператори при условията на равнопоставеност и без да ги дискриминират, и действат по прозрачен и пропорционален начин.
Поръчките не трябва да се подготвят с цел изключването им от обхвата на настоящата директива или изкуствено ограничаване на конкуренцията. Приема се, че има изкуствено ограничаване на конкуренцията, когато поръчката е подготвена с цел да се даде неоправдано предимство на определени икономически оператори или те да се поставят в неизгодно положение.
2. Държавите членки вземат необходимите мерки, за да гарантират, че при изпълнението на договорите за поръчки икономическите оператори спазват приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното право, колективните споразумения или с разпоредби на международното екологично, социално и трудово право, които са изброени в приложение XIV.
Член 37
Икономически оператори
1. Икономически оператори, които съгласно правото на държавата членка, в която са установени, имат право да предоставят съответните услуги, не могат да бъдат отхвърлени единствено на основание, че съгласно правото на държавата членка, в която се възлага поръчката, от тях се изисква да бъдат физически или юридически лица.
Въпреки това, при поръчките за услуги и строителство, както и при поръчките за доставки, включващи и услуги или дейности по проучване на терена и инсталиране, към юридическите лица може да бъде предявено изискване да посочат в офертата или заявлението си за участие имената и съответната професионална квалификация на служителите, които отговарят за изпълнението на съответната поръчка.
2. Групите от икономически оператори, включително временните сдружения, могат да участват в процедурите за възлагане на обществени поръчки. Възложителите не могат да изискват от тях да възприемат определена правна форма, за да представят оферта или заявление за участие.
Когато е необходимо, възложителите могат да пояснят в документацията за поръчката по какъв начин групи от икономически оператори трябва да изпълняват критериите и изискванията за квалификация и качествен подбор по членове 77 - 81, при условие че това е обосновано по обективни причини и е пропорционално. Държавите членки могат да установят стандартни условия за начина, по който се изпълняват тези изисквания от групи от икономически оператори.
Условията за изпълнение на поръчка от такива групи от икономически оператори, които се различават от условията за индивидуалните участници, също трябва да са обосновани от обективни причини и да са пропорционални.
3. Независимо от параграф 2, възложителите могат да поискат от групите от икономически оператори да възприемат определена правна форма, след като поръчката им бъде възложена, доколкото такава промяна е необходима за задоволителното изпълнение на поръчката.
Член 38
Запазени поръчки
1. Държавите членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на поръчка за защитени предприятия или икономически оператори, чиято основна цел е социалното и професионално интегриране на хора с увреждания или хора в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, при условие че най-малко 30 % от служителите на тези предприятия, икономически оператори или програми са работници с увреждания или в неравностойно положение.
2. В поканата за участие в състезателната процедура трябва да се съдържа позоваване на настоящия член.
Член 39
Поверителност
1. Освен ако не е предвидено друго в настоящата директива или в националното право, на което е подчинен възложителят, по-специално законодателството относно достъпа до информация, и без да се засягат задълженията, свързани с обявяването на възложените поръчки и с информацията за кандидати и оференти по членове 70 и 75, възложителят не може да разкрива информация, предоставена му от икономическите оператори, която те са определили като поверителна, включително, но не само, технически или търговски тайни и поверителните аспекти на офертите.
2. Възложителите могат да наложат на икономическите оператори изисквания, имащи за цел защитата на поверителния характер на информацията, която възложителите предоставят в хода на процедурата за възлагане на поръчка, включително информацията, предоставена във връзка с използването на квалификационна система, независимо дали това е било предмет на обявление за съществуването на квалификационна система, използвано като покана за участие в състезателна процедура.
Член 40
Правила за предаване на информация
1. Държавите членки гарантират, че всички съобщения и всеки обмен на информация по настоящата директива, и по-специално при електронното подаване, се предават и извършват с електронни средства за комуникация съгласно изискванията на настоящия член. Инструментите и устройствата, които трябва да бъдат използвани за осъществяване на комуникацията по електронен път, както и техните технически характеристики, трябва да са недискриминационни, широкодостъпни и оперативно съвместими с продуктите на ИКТ за широка употреба и да не ограничават достъпа на икономическите оператори до процедурата за възлагане на поръчка.
Независимо от първа алинея възложителите не са задължени да изискват използването на електронни средства за комуникация в процеса на подаване на документите в следните случаи:
а)
поради специализирания характер на обществената поръчка използването на електронни средства за комуникация би изисквало специфични инструменти, устройства или формати на файлове, които не са общодостъпни или не са поддържани от общодостъпни приложения;
б)
приложенията, поддържащи формати на файлове, които са подходящи за описанието на офертите, използват формати на файлове, които не могат да бъдат обработвани от други свободно достъпни или общодостъпни приложения или които са включени в лицензионна схема за защита на авторски права и не могат да се предоставят за изтегляне или използване от разстояние от страна на възложителя;
в)
използването на електронни средства за комуникация би изисквало специално офис оборудване, с което по принцип възложителите не разполагат;
г)
в документацията за поръчката се изисква представяне на мостри или макети, които не могат да бъдат предадени с електронни средства.
По отношение на съобщения, за които не се използват електронни средства за комуникация съгласно втора алинея, се използва пощенска или друга подходяща куриерска услуга или комбинация от пощенска или друга подходяща куриерска услуга и електронни средства.
Независимо от първа алинея от настоящия параграф, възложителите не са задължени да изискват в процеса на подаването на офертите да се използват електронни средства за комуникация, когато използването на средства за комуникация, различни от електронните, е необходимо заради пробив в сигурността на електронните средства за комуникация, или с цел защита на особено чувствителна информация, която изисква равнище на защита, което е толкова високо, че не може да се осигури в достатъчна степен с използването на електронни инструменти и устройства, които са общодостъпни за икономическите оператори или които те могат да си набавят чрез други средства за достъп по смисъла на параграф 5.
Възложителите, които в съответствие с втора алинея от настоящия параграф изискват в процеса на подаване да се използват средства за комуникация, различни от електронните, са длъжни да посочат причините за това изискване в индивидуалния доклад по член 100. Когато е приложимо, възложителите посочват в индивидуалния доклад причините, поради които използването на средства за комуникация, различни от електронните, е било счетено за необходимо при прилагането на четвърта алинея от настоящия параграф.
2. Независимо от параграф 1, устната комуникация може да бъде използвана за съобщения, които не съставляват съществени елементи от процедурата за възлагане на поръчка, при условие че съдържанието на устната комуникация е документирано в достатъчна степен. За тази цел съществените елементи на процедурата за възлагане на поръчка включват документацията за поръчката, заявленията за участие, потвържденията за интерес и офертите. По-специално, устната комуникация с оферентите, която би могла да окаже значително влияние върху съдържанието и оценката на офертите, трябва да се документира в достатъчна степен и с подходящи средства като писмени или аудиозаписи или обобщения на основните елементи на комуникацията.
3. При всеки случай на предаване, обмен и съхраняване на информацията, възложителите гарантират защитата на целостта на данните и поверителността на офертите и заявленията за участие. Те разглеждат съдържанието на офертите и заявленията за участие само след изтичане на срока за тяхното подаване.
4. За обществените поръчки за строителство и конкурсите за проект държавите членки могат да изискат използването на специални електронни средства, например инструменти за електронно моделиране на информация за строителни работи или подобни. В такива случаи възложителите осигуряват други средства за достъп съгласно предвиденото в параграф 5, докато тези инструменти не станат общодостъпни по смисъла на второ изречение от параграф 1, първа алинея.
5. Възложителите могат, когато е необходимо, да изискват използването на инструменти, които не са общодостъпни, при условие че предложат други средства за достъп.
Счита се, че възложителите предлагат подходящи други средства за достъп във всяка от следните ситуации, когато те:
а)
предлагат неограничен и пълен пряк безплатен достъп с електронни средства до тези инструменти и устройства от датата на публикуване на обявлението в съответствие с приложение IX или от датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес. В текста на обявлението или поканата за потвърждаване на интерес се посочва интернет адресът, на който са достъпни тези инструменти и устройства;
б)
осигуряват на оферентите, които нямат достъп до съответните инструменти и устройства или нямат възможност да ги получат в рамките на съответните срокове по независещи от оферентите причини, достъп до процедурата за възлагане на поръчка чрез генериране на кодове за еднократен достъп, достъпни безплатно онлайн; или
в)
поддържат друг път за електронно подаване на оферти.
6. В допълнение към изискванията, посочени в приложение V, следните правила се прилагат за инструментите и устройствата за електронно предаване и получаване на оферти, както и за електронно получаване на заявления за участие:
а)
заинтересованите страни разполагат с информация относно спецификациите, необходима за електронно подаване на оферти и заявления за участие, включително чрез криптиране и предоставяне на услуга за удостоверяване на време;
б)
държавите членки или възложителите, които действат съобразно установена от съответната държава членка обща рамка, посочват необходимото ниво на защита за електронните средства за комуникация на различните етапи от конкретната процедура за възлагане на обществена поръчка; нивото трябва да е пропорционално на съпътстващите рискове;
в)
когато държавите членки или възложителите, които действат съобразно установена от съответната държава членка обща рамка, преценят след извършване на оценка в съответствие с буква б) от настоящия параграф, че нивото на рисковете налага използването на усъвършенствани електронни подписи, съгласно определението от Директива 1999/93/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (38), възложителите приемат усъвършенствани електронни подписи, предоставени като квалифицирано удостоверение, като вземат предвид дали удостоверенията са осигурени от доставчик на удостоверителни услуги, който е включен в доверителните списъци, предвидени с Решение 2009/767/ЕО на Комисията (39), и които са създадени със или без устройство за защитено създаване на подписи, при спазване на следните условия:
i)
възложителите определят изисквания формат за усъвършенстван електронен подпис въз основа на форматите, установени с Решение 2011/130/ЕС на Комисията (40), и въвеждат необходимите мерки за техническото обработване на тези формати; когато се използва различен формат за електронен подпис, електронният подпис или електронният документ съдържа информация относно съществуващите възможности за валидиране, за които отговаря държавата членка. Възможностите за валидиране позволяват на възложителя да валидира получения електронен подпис като усъвършенстван електронен подпис, за който има квалифицирано удостоверение, онлайн, безплатно и по начин, разбираем за лицата, за които съответният език не е роден. Държавите членки предоставят информацията относно доставчика на услугите за валидиране на Комисията, която осигурява в интернет публичен достъп до представената от държавите членки информация;
ii)
когато офертата е подписана с помощта на квалифицирано удостоверение, което е включено в доверителен списък, възложителите не може да прилагат допълнителни изисквания, които могат да затруднят използването на тези подписи от оферентите.
По отношение на документите, използвани в рамките на процедура за възлагане на поръчка, които са подписани от компетентен орган на държава членка или от друг автор, компетентният орган или другият автор на документите, може да определи изисквания формат на усъвършенстван електронен подпис в съответствие с изискванията на член 1, параграф 2 от Решение 2011/130/ЕС. Те въвеждат необходимите мерки, за да може технически да обработват този формат, като включват нужната информация с оглед на обработването на подписа в съответния документ. Тези документи трябва да съдържат в електронния подпис или в електронния документ информация за съществуващите възможности за валидиране, които позволяват полученият електронен подпис да бъде валидиран онлайн, безплатно и по начин, който е разбираем за лицата, за които съответният език не е роден.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за изменение на техническите данни и характеристиките, посочени в приложение V, с цел отчитане на развитието на технологиите.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за изменение на списъка в параграф 1, втора алинея, букви а) - г) от настоящия член, когато развитието не технологиите направи неподходяща продължителната употреба на изключения при използването на електронни средства за комуникация или, по изключение, когато трябва да се предвидят нови изключения поради развитието на технологиите.
За да се гарантира оперативната съвместимост на техническите формати и стандартите за процеси и съобщения, особено в трансграничен контекст, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за въвеждане на задължителното използване на такива специфични технически стандарти, по-специално във връзка с използването на възможността за електронно подаване, на електронни каталози и на средства за електронна удостоверяване на самоличността само когато техническите стандарти са напълно изпитани и ползата от тях е доказана в практиката. Преди да направи задължително използването на даден технически стандарт, Комисията внимателно проучва и свързаните с това разходи, по-специално по отношение на адаптирането към съществуващите решения за електронно възлагане на поръчки, включително инфраструктура, процеси или софтуер.
Член 41
Номенклатури
1. Всички препратки към номенклатури в контекста на обществените поръчки трябва да се основават на „Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV)“, приет с Регламент (ЕО) № 2195/2002
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 за адаптиране на кодовете по CPV, посочени в настоящата директива, когато се налага в настоящата директива да се отразят промени в номенклатурата по CPV и тези промени не водят до изменение на в обхвата на настоящата директива.
Член 42
Конфликти на интереси
Държавите членки гарантират, че възлагащите органи вземат необходимите мерки за ефективно предотвратяване, разкриване и отстраняване на конфликтите на интереси, които възникват при провеждането на процедури за възлагане на поръчка, така че да се избегне нарушаването на конкуренцията и да се осигури равнопоставеност на всички икономически оператори.
Понятието „конфликт на интереси“ включва най-малкото всяко положение, при което служители на възлагащия орган или на доставчик на услуги за възлагане на поръчки, действащ от името на възлагащия орган, които участват в провеждането на процедурата за възлагане на поръчка или могат да повлияят на резултата от нея, имат пряк или косвен финансов, икономически или друг личен интерес, за който би могло да се приеме, че влияе на тяхната безпристрастност и независимост във връзка с процедурата за възлагане на поръчка.
ДЯЛ II
ПРАВИЛА ЗА ПОРЪЧКИТЕ
ГЛАВА I
Процедури
Член 43
Условия, свързани със СДП и други международни споразумения
Доколкото попадат в обхвата на приложения 3, 4 и 5 и Общите забележки към приложение I на Европейския съюз към СДП, както и на другите обвързващи Съюза международни споразумения, възложителите по смисъла на член 4, параграф 1, буква а) третират строителството, доставките, услугите и икономическите оператори на подписалите тези споразумения страни по не по-малко благоприятен начин от този, по който третират строителството, доставките, услугите и икономическите оператори на Съюза.
Член 44
Избор на процедури
1. При възлагане на поръчки за доставки, строителство или услуги възложителите прилагат процедурите, адаптирани в съответствие с настоящата директива, при условие че бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без да се засяга член 47.
2. Държавите членки осигуряват на възложителите възможност да прилагат открити или ограничени процедури или процедури на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура съгласно предвиденото в настоящата директива.
3. Държавите членки осигуряват на възложителите възможност да прилагат състезателни диалози и партньорства за иновации съгласно предвиденото в настоящата директива.
4. Поканата за участие в състезателна процедура може да бъде отправена посредством:
а)
периодично индикативно обявление по член 67, когато поръчката се възлага с ограничена процедура или процедура на договаряне;
б)
обявление за съществуването на квалификационна система по член 68, когато поръчката се възлага с ограничена процедура или процедура на договаряне или със състезателен диалог или партньорство за иновации;
в)
обявление за поръчка по член 69.
В случая по буква а) от настоящия параграф икономическите оператори, изразили интерес след публикуването на периодичното индикативно обявление, впоследствие се канят да потвърдят своя интерес писмено посредством „покана за потвърждаване на интерес“ в съответствие с член 74.
5. В специалните случаи и обстоятелства, изрично посочени в член 50, държавите членки могат да осигурят на възложителите възможност да прилагат процедура на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура. Държавите членки не допускат тази процедура да бъде прилагана в никакви други случаи, освен посочените в член 50.
Член 45
Открита процедура
1. При откритите процедури всеки заинтересован икономически оператор може да подаде оферта в отговор на покана за участие в състезателна процедура
Минималният срок за получаване на офертите е 35 дни от датата на изпращане на обявлението за обществената поръчка.
Заедно с офертата се изпраща поисканата от възложителя информация за качествен подбор.
2. Когато възложителите са публикували периодично индикативно обявление, което не се не се използва като покана за участие в състезателна процедура, минималният срок за получаване на оферти по параграф 1, втора алинея от настоящия член може да се съкрати на 15 дни, ако са изпълнени всички изброени по-долу условия:
а)
периодичното индикативно обявление включва, освен информацията, изисквана съгласно част А, раздел I от приложение VI, и цялата информация, изисквана съгласно част А, раздел II от приложение VI, доколкото тази информация е била на разположение към момента на публикуване на периодичното индикативно обявление;
б)
периодичното индикативно обявление е изпратено за публикуване между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на обявлението за поръчката.
3. Когато неотложни обстоятелства, надлежно обосновани от възложителя, направят невъзможно прилагането на срока по параграф 1, втора алинея, той може да определи срок, който е не по-кратък от 15 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката.
4. Възложителят може да съкрати с пет дни срока за получаване на оферти по параграф 1, втора алинея от настоящия член, когато допуска подаване на офертите с електронни средства в съответствие с член 40, параграф 4, първа алинея и член 40, параграфи 5 и 6.
Член 46
Ограничена процедура
1. При ограничените процедури всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на покана за участие в състезателна процедура, като представи поисканата от възложителя информация за качествен подбор.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие по принцип се определя на не по-малко от 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или на поканата за потвърждаване на интерес и в никакъв случай не е по-кратък от 15 дни.
2. Само икономическите оператори, поканени от възложителя след негова оценка на представената информация, могат да подадат оферта. Възложителите могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 78, параграф 2.
Срокът за получаване на оферти може да бъде определен по взаимно споразумение между възложителя и избраните кандидати, при условие че всички избрани кандидати разполагат с еднакво време, за да изготвят и предадат своите оферти.
При липса на споразумение относно срока за получаване на офертите, този срок е най-малко 10 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти.
Член 47
Процедура на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура
1. При процедурите на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на такава покана, като представи поисканата от възложителя информация за качествен подбор.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие по принцип се определя на не по-малко от 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва периодично индикативно обявление като покана за участие в състезателна процедура - датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, и в никакъв случай не е по-кратък от 15 дни.
2. Само икономическите оператори, поканени от възложителя след оценка на предоставената информация, могат да участват в договарянето. Възложителите могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 78, параграф 2.
Срокът за получаване на оферти може да бъде определен по взаимно споразумение между възложителя и избраните кандидати, при условие че всички те разполагат с еднакво време, за да изготвят и предадат своите оферти.
При липса на споразумение относно срока за получаване на офертите, този срок е най-малко 10 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти.
Член 48
Състезателен диалог
1. При състезателния диалог всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на покана за участие в състезателна процедура съгласно член 44, параграф 4, букви б) и в), като представи поисканата от възложителя информация за качествен подбор.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие по принцип се определя на не по-малко от 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва периодично индикативно обявление като покана за участие в състезателна процедура - датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, и в никакъв случай не е по-кратък от 15 дни.
Само икономическите оператори, поканени от възложителя след оценка на представената информация, могат да участват в диалога. Възложителите могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 78, параграф 2. Поръчката се възлага единствено въз основа на критерия за възлагане на офертата, характеризираща се с най-доброто съотношение качество/цена в съответствие с член 82, параграф 2.
2. Възложителите посочват и определят своите потребности и изисквания в поканата за участие в състезателната процедура и/или в описателен документ. Едновременно с това и в същите документи те посочват и определят избраните критерии за възлагане и определят индикативен график.
3. Възложителите започват диалог с участниците, избрани съгласно съответните разпоредби на членове 76 - 81, целта на който е да се установят и определят най-подходящите средства за удовлетворяване на потребностите на възложителите. По време на диалога последните могат да обсъждат всички аспекти на поръчката с избраните участници.
По време на диалога възложителите гарантират равнопоставеност на всички участници. За тази цел те не предоставят информация по дискриминационен начин, който може да даде предимство на някои участници за сметка на други.
В съответствие с член 39 възложителите не разкриват на другите участници предложените решения или друга поверителна информация, предоставена по време на диалога от участващ кандидат или оферент, без неговото съгласие. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
4. Състезателните диалози могат да се провеждат на последователни етапи, за да се намали броят на решенията за обсъждане на етапа на диалога, като се прилагат критериите за възлагане, установени в поканата за участие в състезателната процедура или в описателния документ. Възложителят посочва дали ще използва тази възможност в поканата за участие в състезателната процедура или в описателния документ.
5. Възложителят продължава диалога, докато набележи решението или решенията, които могат да удовлетворят неговите потребности.
6. След като обявят диалога за приключен и уведомят за това оставащите участници, възложителите ги канят да представят окончателните си оферти въз основа на представеното(ите) и конкретизирано(и) по време на диалога решение(я). Офертите трябва да съдържат всички задължителни елементи, необходими за изпълнението на проекта.
Офертите могат да бъдат разяснявани, уточнявани и подобрявани по искане на възложителя. Подобни разяснения, уточнения, подобрения и допълнителна информация обаче не могат да променят основните характеристики на офертата или на поръчката, включително потребностите и изискванията, посочени в поканата за участие в състезателната процедура или в описателния документ, когато тези промени в елементите, потребностите и изискванията има вероятност да доведат до нарушаване на конкуренцията или до дискриминация.
7. Възложителите оценяват получените оферти въз основа на критериите за възлагане, изложени в поканата за участие в състезателната процедура или в описателния документ.
По искане на възложителя може да се проведе договаряне с оферента, определен като подал офертата, характеризираща се с най-доброто съотношение качество/цена в съответствие с член 82, параграф 2, за да се потвърдят финансовите ангажименти или други условия, съдържащи се в офертата, като се уточнят окончателно условията на поръчката, при условие че това не води до изменение по същество на основни параметри на офертата или на поръчката, включително потребностите и изискванията, посочени в поканата за участие в състезателната процедура или в описателния документ, и че няма опасност от нарушаване на конкуренцията или от дискриминация.
8. Възложителите могат да предвидят награди или плащания за участниците в диалога.
Член 49
Партньорство за иновации
1. При партньорствата за иновации всеки икономически оператор може да подаде заявление за участие в отговор на покана за участие в състезателна процедура съгласно член 44, параграф 4, букви б) и в), като представи поисканата от възложителя информация за качествен подбор.
В документацията за поръчката възложителят посочва потребността от новаторски продукт, услуга или строителство, която не може да бъде удовлетворена чрез закупуване на вече налични на пазара продукти, услуги или строителство. Той посочва кои елементи от описанието представляват минималните изисквания, на които трябва да отговарят всички оферти. Предоставената информация трябва да бъде достатъчно точна, за да могат икономическите оператори да определят характера и обхвата на търсеното решение и да решат дали да подадат заявление за участие в процедурата.
Възложителите могат да решат да установят партньорство за иновации с един или с няколко партньора, които да извършват отделна научноизследователска и развойна дейност.
Минималният срок за получаване на заявленията за участие по принцип се определя на не по-малко от 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката и в никакъв случай не е по-кратък от 15 дни. Само икономическите оператори, поканени от възложителя след оценка на представената информация, могат да участват в процедурата. Възложителите могат да ограничат броя на подходящите кандидати, които да бъдат поканени за участие в процедурата, в съответствие с член 78, параграф 2. Поръчките се възлагат единствено въз основа на критерия за възлагане на офертата, характеризираща се с най-доброто съотношение качество/цена в съответствие с член 82, параграф 2.
2. Партньорството за иновации цели разработването на новаторски продукт, услуга или строителство и последващото закупуване на получените в резултат на това доставки, услуги или строителство, при условие че те съответстват на нивата на изпълнение и максималните разходи, договорени между възложителите и участниците.
Партньорството за иновации се структурира на последователни етапи съобразно последователността на стъпките в процеса на научни изследвания и иновации, което може да включва производството на продуктите, предоставянето на услугите или извършването на строителството. Партньорството за иновации определя междинни цели, които партньорите трябва да постигнат, и предвижда заплащане на възнаграждението на подходящи вноски.
Въз основа на тези цели възложителят може след всеки етап да реши да приключи партньорството за иновации или, при партньорство за иновации с няколко партньора, да намали броя на партньорите чрез прекратяване на отделни договори, ако възложителят е посочил тази възможност и условията за това в документацията за поръчката.
3. Освен ако не е предвидено друго в настоящия член, възложителите договарят с оферентите първоначалните и всички последващи оферти, подадени от тях, с изключение на окончателните оферти, за да подобрят тяхното съдържание.
Минималните изисквания и критериите за възлагане не подлежат на договаряне.
4. По време на преговорите възложителите гарантират равнопоставеност на всички оференти. За тази цел те не предоставят информация по дискриминационен начин, който може да даде предимство на някои оференти за сметка на други. Те информират писмено всички оференти, чиито оферти не са отхвърлени съгласно параграф 5, за всякакви промени в техническите спецификации или в друг документ от документацията за поръчката, различен от този, в който се определят минималните изисквания. След внасянето на такива промени възложителите предоставят на оферентите достатъчно време, за да променят и представят отново, в зависимост от случая, изменените оферти.
В съответствие с член 39 възложителите не разкриват на другите участници поверителна информация, предоставена от кандидат или оферент, участващ в договарянето, без неговото съгласие. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
5. Процедурите за партньорство за иновации могат да се провеждат на последователни етапи с цел да се намали броят на офертите, които се договарят, чрез прилагане на критериите за възлагане, посочени в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес или в документацията за поръчката. В обявлението за поръчката, поканата за потвърждаване на интерес или документацията за поръчката възложителят посочва дали ще използва тази възможност.
6. При подбора на кандидатите възложителите прилагат по-специално критериите по отношение на капацитета на кандидатите в областта на научноизследователската и развойната дейност и разработването и внедряването на новаторски решения.
Само икономическите оператори, поканени от възложителя след оценка на поисканата информация, могат да представят проекти за изследвания и иновации, чиято цел е удовлетворяване на потребностите, установени от възложителя, които не могат да се удовлетворят от съществуващите решения.
В документацията за поръчката възложителят определя правилата, приложими към правата върху интелектуалната собственост. При партньорство за иновации с няколко партньора възложителят не разкрива, в съответствие с член 39, на другите партньори предложените решения или друга поверителна информация, предоставена от даден партньор в рамките на партньорството, без съгласието на този партньор. Това съгласие не може да бъде под формата на общо освобождаване от отговорност, а се дава по отношение на намерението да се съобщи конкретна информация.
7. Възложителят гарантира, че структурата на партньорството и по-специално продължителността и стойността на различните етапи отразяват степента на новаторство в предложеното решение и последователността на научноизследователските и иновационните дейности, необходими за разработването на новаторско решение, което все още не се предлага на пазара. Очакваната стойност на закупуваните доставки, услуги или строителство не трябва да е несъразмерна спрямо инвестицията, необходима за тяхното разработване.
Член 50
Използване на процедурата на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура
Възложителите могат да използват процедура на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура в следните случаи:
а)
когато в отговор на предварителна покана за участие в състезателна процедура не са подадени оферти или не са подадени подходящи оферти, не са подадени заявления за участие или не са подадени подходящи заявления за участие, при условие че първоначално обявените условия на поръчката не са съществено изменени;
Счита се, че дадена оферта е неподходяща, когато не съответства на поръчката, защото очевидно не може без съществени промени да отговори на посочените в документацията на поръчката потребности и изисквания на възложителя. Счита се, че дадено заявление за участие е неподходящо, когато икономическият оператор трябва или може да бъде изключен в съответствие с член 78, параграф 1 или член 80, параграф 1 или не отговаря на критериите за подбор, установени от възложителя в съответствие с член 78 или член 80;
б)
когато поръчката има за цел само научноизследователска дейност, експеримент, проучване или развойна дейност и няма за цел гарантирането на печалба или възстановяването на разходи за научноизследователска и развойна дейност и доколкото възлагането на такава поръчка не засяга състезателния характер на възлагането на последващи поръчки, които са насочени конкретно към постигането на тези цели;
в)
когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини:
i)
целта на поръчката е да се създаде или придобие уникално произведение на изкуството или творческо изпълнение;
ii)
отсъствие на конкуренция по технически причини;
iii)
закрила на изключителни права, включително на права върху интелектуалната собственост.
Изключенията по подточки ii) и iii) се прилагат само когато не съществува достатъчно добра алтернатива или заместител и отсъствието на конкуренция не се дължи на изкуствено стесняване на параметрите на поръчката;
г)
доколкото това е абсолютно необходимо, когато поради изключителни неотложни обстоятелства, предизвикани от предизвикани от събития, които не могат да бъдат предвидени от възложителя, не могат дa бъдат спазени сроковете зa откритите процедури, ограничените процедури и процедурите нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура. Обстоятелствата, с които се обосновава наличието на крайна неотложност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възложителя;
д)
при поръчки за доставки, когато са необходими допълнителни доставки от първоначалния доставчик, предназначени за частична замяна на доставки или инсталации или за допълване на съществуващите доставки или инсталации, когато смяната на доставчика би принудила възложителя да придобие доставки с различни технически характеристики, което би довело до несъвместимост или несъразмерни технически затруднения при експлоатацията и поддръжката;
е)
при ново строителство или услуги, които се състоят в повторение на подобно строителство или услуги, възложени от същите възложители на получилия първоначалната поръчка, при условие че това строителство или услуги съответстват на основния проект, в изпълнение на който е възложена първоначалната поръчка съгласно процедура по член 44, параграф 1;
В основния проект се посочва размерът на възможното допълнително строителство или услуги и условията, при които те ще се възлагат. Веднага щом започне тръжната процедура за първоначалния проект се обявява възможността за прилагане на тази процедура, като общата прогнозна стойност на допълнителното строителство или услуги се взема предвид от възложителите, когато прилагат членове 15 и 16;
ж)
при доставки, които се котират и закупуват на стокова борса;
з)
при изгодни покупки, при наличие на възможност, която е налице за много кратко време, да се получат доставки при особено изгодни условия и на цена, значително по-ниска от обичайните пазарни цени;
и)
при закупуване на доставки или услуги при особено изгодни условия или от доставчик, който окончателно прекратява стопанската си дейност, или от синдици или ликвидатори при производство по несъстоятелност, при наличие на споразумение с кредитори или друга сходна процедура съгласно националните законови или подзаконови разпоредби;
й)
когато въпросната поръчка за услуги се предхожда от конкурс за проект, организиран в съответствие с настоящата директива, и ще се възложи съгласно предвидените в конкурса за проект правила на победителя или на един от победителите в него; във втория случай всички победители трябва да бъдат поканени да участват в договарянето.
ГЛАВА II
Техники и инструменти за електронни и комбинирани поръчки
Член 51
Рамкови споразумения
1. Възложителите могат да сключват рамкови споразумения, при условие че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива.
„Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, чиято цел е да се определят условията на поръчките, които ще се възложат през определен период, и по-специално условията, свързани с цените и - когато е целесъобразно - с предвидените количества.
Срокът на рамковото споразумение не може да надвишава осем години, освен в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално предвид предмета на рамковото споразумение.
2. Поръчките, основаващи се на рамково споразумение се възлагат в съответствие с обективни правила и критерии, които могат да включват подновяване на състезателната процедура за онези икономически оператори, които са страни по сключеното рамково споразумение. Тези правила и критерии се посочват в документацията за поръчка за рамковото споразумение.
Посочените в първа алинея обективни правила и критерии трябва да гарантират равнопоставеност на икономическите оператори, които са страни по споразумението. Когато е предвидено подновяване на състезателната процедура, възложителите определят достатъчно дълъг срок, който да позволява представянето на офертите за всяка конкретна поръчка, а възложителите възлагат всяка поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, въз основа на критериите за възлагане, предвидени в спецификациите на рамковото споразумение.
Възложителите нямат право да използват рамковите споразумения неправомерно или по начин, който възпрепятства, ограничава или нарушава конкуренцията.
Член 52
Динамични системи за покупки
1. Възложителите могат да използват динамична система за покупки при често осъществявани покупки, чиито характеристики във вида, в който се предлагат по принцип на пазара, отговарят на изискванията на възложителите. Динамичната система за покупки се осъществява като изцяло електронен процес и е открита за всеки икономически оператор, който отговаря на критериите за подбор, през целия срок на действие на системата за покупки. Тя може да бъде разделена на категории продукти, строителство или услуги, определени обективно въз основа на характеристиките на поръчката, която ще бъде изпълнена в съответната категория. Тези характеристики може да включват посочване на максимално допустимия размер на последващите конкретни поръчки или на конкретен географски район, в който ще се изпълняват последващите конкретни поръчки.
2. За да възложат поръчки чрез динамична система за покупки, възложителите спазват правилата на ограничената процедура. Всички кандидати, които отговарят на критериите за подбор, се допускат до системата, като броят на кандидатите, които се допускат до системата, не се ограничава в съответствие с член 78, параграф 2. Когато възложителите са разделили системата на категории продукти, строителство или услуги съгласно параграф 1 от настоящия член, те посочват приложимите критерии за подбор за всяка категория.
Независимо от член 46 се прилагат следните срокове:
а)
минималният срок за получаване на заявленията за участие по принцип се определя на не по-малко от 30 дни от датата на изпращане на обявлението за поръчката или, когато се използва периодично индикативно обявление като покана за участие в състезателна процедура - датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес, и в никакъв случай не е по-кратък от 15 дни. След като бъде изпратена поканата зa представяне нa оферти за първата конкретна поръчка в рамките на динамична система за покупки, не се предвиждат последващи срокове за получаване на заявления за участие;
б)
минималният срок за получаване на офертите е най-малко 10 дни от датата на изпращане на поканата за представяне на оферти. Прилага се член 46, параграф 2, втора и трета алинея.
3. Цялата комуникация в контекста на динамична система за покупки се осъществява само с електронни средства в съответствие с член 40, параграфи 1, 3, 5 и 6.
4. За целите на възлагането на поръчки чрез динамична система за покупки възложителите:
а)
публикуват покана за участие в състезателна процедура, от която да е ясно, че става въпрос за динамична система за покупки;
б)
посочват в документацията за поръчката най-малко естеството и прогнозното количество на предвидените покупки, както и цялата необходима информация за динамичната система за покупки, включително за това как функционира динамичната система за покупки, използваното електронно оборудване, организацията и спецификациите на техническото свързване;
в)
посочват евентуалното разделяне на категории продукти, строителство или услуги и характеристиките, които ги определят;
г)
предлагат неограничен и пълен пряк достъп до документацията за поръчката през целия срок на действие на системата в съответствие с член 73.
5. Възложителите предоставят на всеки икономически оператор, през целия срок на действие на динамичната система за покупки, възможността да заяви участие в системата при условията на параграф 2. Възложителите изготвят оценка на тези заявления съгласно критериите за подбор в срок от 10 работни дни след тяхното получаване. В отделни случаи, когато това е обосновано, този срок може да бъде удължен на 15 работни дни, по-специално при необходимост да се разгледат допълнителни документи или да се провери по друг начин дали са изпълнени критериите за подбор.
Независимо от първа алинея, докато няма изпратена покана за представяне на оферти за първата конкретна доставка в рамките на динамичната система за покупки, възложителите могат да удължават срока за оценяване, при условие че през удължения срок за оценка не се публикува покана за представяне на оферти. Възложителите посочват в документацията за поръчката продължителността на удължения срок, който имат намерение да приложат.
Възложителят уведомява възможно най-скоро заинтересования икономически оператор дали е бил допуснат до динамичната система за покупки.
6. Възложителите канят всички допуснати участници да подадат оферта за всяка конкретна поръчка по динамичната система за покупки, в съответствие с член 74. Когато динамичната система за покупки е разделена на категории строителство, продукти или услуги, възложителите канят всички участници, допуснати до категорията, която съответства на конкретната поръчка, да подадат оферта.
Възложителите възлагат поръчката на оферента, подал най-добрата оферта въз основа на критериите за възлагане, посочени в обявлението за поръчката за динамичната система за покупки, в поканата за потвърждаване на интерес, или - когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система - в поканата за представяне на оферта. Когато е целесъобразно, тези критерии могат да бъдат формулирани по-точно в поканата за представяне на оферти.
7. Възложителите, които в съответствие с член 80 прилагат основания за изключване и критерии за подбор, предвидени в Директива 2014/24/ЕС, могат във всеки момент през срока на действие на динамичната система за покупки да поискат от допуснатите участници да представят нова актуализирана лична декларация по член 59, параграф 1 от посочената директива в срок от пет работни дни, считано от датата, на която е предадено искането.
Член 59, параграфи 2 - 4 от същата директива се прилага през целия срок на действие на динамичната система за покупки.
8. Възложителите посочват срока на действие на динамичната система за покупки в поканата за участие в състезателна процедура. Те уведомят Комисията за всяка промяна на срока на действие, като използват следните стандартни образци:
а)
когато срокът на действие се променя без прекратяване на действието на системата - образеца, използван първоначално за поканата за участие в състезателна процедура за динамичната система за покупки;
б)
когато действието на системата се прекратява - обявление за възложена поръчка съгласно член 70.
9. Преди и по време на срока на действие на динамичната система за покупки не може да се начисляват такси на икономическите оператори, които са заинтересовани от динамичната система за покупки или участват като страна в нея.
Член 53
Електронни търгове
1. Възложителите могат да използват електронни търгове, при които се представят нови, преразгледани в посока надолу цени и/или нови стойности, засягащи определени елементи от офертите.
За тази цел възложителите структурират електронния търг като повтарящ се електронен процес, който започва след първоначална пълна оценка на офертите, която позволява те да бъдат класирани с помощта на автоматични методи за оценка.
Не се организират електронни търгове за поръчки за услуги или строителство, които имат за предмет интелектуални дейности - например проектиране на строителство - и които не могат да бъдат класирани посредством автоматични методи за оценка.
2. При открита или ограничена процедура или процедура на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура възложителите могат да решат възлагането на поръчката да бъде предхождано от електронен търг, ако съдържанието на документацията за поръчката, и по-специално техническите спецификации, могат да бъдат установени точно.
При същите обстоятелства електронен търг може да бъде проведен при подновяване на състезателната процедура между страните по рамково споразумение съгласно член 51, параграф 2, както и при започване на състезателна процедура за поръчки, които ще бъдат възлагани в рамките на динамичната система за покупки по член 52.
3. Електронният търг се основава на един от следните елементи на офертите:
а)
единствено на цените, когато поръчката се възлага единствено въз основа на цената;
б)
на цените и/или на новите стойности на характеристиките на офертите, посочени в документацията за поръчката, когато поръчката се възлага по критерия за най-добро съотношение качество/цена или за оферта с най-ниски разходи, при използването на подход за разходна ефективност.
4. Възложителите, които решат да провеждат електронен търг, посочват този факт в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес или когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система - в поканата за представяне на оферти. Документацията за поръчката включва най-малко информацията, посочена в приложение VII.
5. Преди да пристъпят към електронния търг, възложителите правят пълна първоначална оценка на офертите съгласно критерия или критериите за възлагане на поръчка и съгласно определените за тях относителни тежести.
Дадена оферта се смята за допустима, когато е подадена от оферент, който не е изключен съгласно член 78, параграф 1 или член 80, параграф 1, който отговаря на критериите за подбор съгласно член 78 и член 80 и чиято оферта съответства на техническите спецификации, без да е нередовна или неприемлива,или неподходяща.
За нередовни се считат по-специално оферти, които не са в съответствие с документацията за поръчката, които са получени със закъснение, за които има данни за тайно споразумение или корупция или които възлагащият орган счита за необичайно ниски. За неприемливи се считат по-специално оферти, подадени от оференти, които не притежават необходимите квалификации, и оферти, чиято цена надхвърля бюджета на възлагащия орган, определен и документиран преди започването на процедурата за възлагане на поръчка.
Счита се, че дадена оферта е неподходяща, когато не съответства на поръчката, тъй като явно не може без съществени промени да отговори на посочените в документацията за поръчката потребности и изисквания на възложителя. Счита се, че дадено заявление за участие е неподходящо, когато съответният икономически оператор трябва или може да бъде изключен в съответствие с член 78, параграф 1 или 80, параграф 1 или не отговаря на критериите за подбор, установени от възложителя в съответствие с член 78 или член 80.
Всички оференти, подали допустими оферти, едновременно се канят чрез електронни средства да участват в електронния търг, като използват към посочената дата и час връзките в съответствие с указанията, дадени в поканата. Електронният търг може да се проведе на няколко последователни етапа. Той не може да започне по-рано от два работни дни след датата на изпращане на поканите.
6. Поканата се придружава от резултата от пълната оценка на съответната оферта, извършена в съответствие с относителната тежест, посочена в член 82, параграф 5, първа алинея.
Поканата съдържа и математическата формула, която ще се използва в електронния търг за целите на автоматичното ново класиране въз основа на представените нови цени и/или нови стойности. Освен в случаите, в които икономически най-изгодната оферта се определя само въз основа на цената, тази формула трябва да отразява относителната тежест на всички критерии, установени с цел да се определи икономически най-изгодната оферта, както е посочено в обявлението, използвано като покана за участие в състезателна процедура, или в друг документ от документация за поръчката. За тази цел обаче всички интервали от стойности се намаляват предварително до определена стойност.
Когато са разрешени варианти, за всеки вариант се предоставя отделна формула.
7. По време на всеки етап от даден електронен търг възложителите съобщават незабавно на всички оференти най-малко информацията, необходима, за да определят относителното си място в класирането във всеки момент. Възложителите могат да съобщават и друга информация за други подадени цени или стойности, при условие че това е посочено в спецификациите. Те също така могат във всеки един момент да обявят броя на участниците на текущия етап от търга. В никакъв случай обаче възложителите не могат да разкриват самоличността на оферентите, на който и да е етап от електронния търг.
8. Възложителите приключват електронния търг по един или повече от следните начини:
а)
на посочените предварително дата и час;
б)
когато не получават повече нови цени или нови стойности, отговарящи на изискванията за минимални разлики,при условие че предварително са посочили колко време може да изтече между получаването на последната оферта и приключването на електронния търг; или
в)
когато е приключило изпълнението на предварително посочения брой етапи на търга.
Когато възложителите възнамеряват да приключат електронния търг в съответствие с първа алинея, буква в), евентуално при спазване на реда, определен в буква б) от нея, в поканата за участие в търга се посочва времевият график за всеки негов етап.
9. След приключването на електронния търг възложителите възлагат поръчката по реда на член 82 въз основа на резултатите от електронния търг.
Член 54
Електронни каталози
1. Когато се изисква използване на електронни средства за комуникация, възложителите могат да поискат офертите да бъдат представени под формата на електронен каталог или да включват електронен каталог.
Държавите членки могат да предвидят, че използването на електронни каталози е задължително във връзка с определени видове поръчки.
Офертите, представени под формата на електронен каталог, могат да бъдат придружени от други документи, допълващи офертата.
2. Електронните каталози се изготвят от кандидатите или оферентите с цел участие в определена процедура за възлагане на поръчка в съответствие с установените от възложителя технически спецификации и формат.
Освен това електронните каталози трябва да отговарят на изискванията за електронните инструменти за комуникация, както и на всички допълнителни изисквания, установени от възложителя, в съответствие с член 40.
3. Когато представянето на оферти под формата на електронни каталози е допустимо или задължително, възложителите:
а)
посочват това в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес или - когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система - в поканата за представяне на оферти или за участие в договарянето;
б)
посочват в документацията за поръчката цялата необходима информация съгласно член 40, параграф 6 относно формата, използваното електронно оборудване и организацията и спецификациите на техническото свързване за каталога.
4. Когато е сключено рамково споразумение с повече от един икономически оператор след подаване на оферти под формата на електронни каталози, възложителите могат да предвидят възможност за подновяване на състезателната процедура за конкретни поръчки въз основа на актуализираните каталози. В този случай възложителите използват един от следните методи:
а)
канят оферентите да изпратят отново своите електронни каталози, съобразени с изискванията на конкретната поръчка; или
б)
уведомяват оферентите, че възнамеряват да съберат от вече подадените електронни каталози необходимата информация за съставяне на оферти, съгласувани с изискванията на конкретната поръчка, при условие че използването на този метод е обявено в документацията за поръчката относно рамковото споразумение.
5. Когато възложителите подновяват състезателната процедура за конкретни поръчки в съответствие с параграф 4, буква б), те уведомяват оферентите за датата и часа, когато възнамеряват да съберат необходимата информация за съставяне на оферти, съобразени с изискванията на конкретната поръчка, и предоставят на оферентите възможността да откажат такова събиране на информация.
Възложителите осигуряват достатъчен срок между уведомяването и действителното събиране на информация.
Преди да възложат поръчката, възложителите предоставят събраната информация на съответния оферент, за да му дадат възможност да я оспори или да потвърди отсъствието на съществени грешки в така съставената оферта.
6. Възложителите могат да възлагат поръчки по динамична система за покупки, като поискат офертите за конкретната поръчка да бъдат представени под формата на електронен каталог.
Възложителите могат също така да възлагат поръчки в рамките на динамична система за покупки съгласно параграф 4, буква б) и параграф 5, при условие че заявлението за участие в динамичната система за покупки е придружено от електронен каталог, съответстващ на установените от възложителя технически спецификации и формат. Този каталог се допълва от кандидатите впоследствие, когато бъдат уведомени за намерението на възложителя да състави оферти чрез процедурата по параграф 4, буква б).
Член 55
Централизирани дейности по закупуване и централни органи за покупки
1. Държавите членки могат да осигурят на възложителите възможност да придобиват строителство, доставки и/или услуги от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, точка 10, буква а).
Държавите членки могат да осигурят на възложителите и възможност да придобиват строителство, доставки и/или услуги посредством поръчки, възложени от централен орган за покупки, при използване на динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки, или при използване на рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, точка 10, буква б). Когато други възложители могат да използват динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки, това се посочва в поканата за участие в състезателната процедура, с която се създава динамичната система за покупки.
Във връзка с първа и втора алинея държавите членки могат да предвидят определени поръчки да се извършват чрез централни органи за покупки или чрез един или повече конкретни централни органи за покупки.
2. Възложителите изпълняват своите задължения по настоящата директива, когато придобиват доставки или услуги от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, точка 10, буква а).
Освен това възложителите изпълняват своите задължения по настоящата директива, когато придобиват строителство, доставки или услуги посредством поръчки, възложени от централен орган за покупки, при използване на динамични системи за покупки, които се управляват от централен орган за покупки, или при използване на рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки, който предлага централизирана дейност по закупуване съгласно член 2, параграф 10, буква б).
Съответните възложители обаче отговарят за спазването на задълженията по настоящата директива по отношение на частите, които провеждат лично, като:
а)
възлагане на поръчка в рамките на динамична система за покупки, която се управлява от централен орган за покупки; или
б)
подновяване на състезателната процедура съгласно рамково споразумение, сключено от централен орган за покупки.
3. Всички процедури за възлагане на обществени поръчки, провеждани от централен орган за покупки, се провеждат чрез използване на електронни средства за комуникация в съответствие с изискванията по член 40.
4. Възложителите могат, без да прилагат предвидените в настоящата директива процедури, да възложат на централен орган за покупки поръчка, която има за предмет услуга за изпълнение на централизирани дейности по закупуване.
Такива поръчки за услуга може да включват и предоставянето на подпомагащи дейности по закупуване.
Член 56
Единични съвместни поръчки
1. Два или повече възложителя могат да се споразумеят за съвместното изпълнение на определени поръчки.
2. Когато процедурата за възлагане на поръчка се провежда изцяло съвместно от името на всички заинтересовани възложители и за тяхна сметка, тези възложители носят обща отговорност за изпълнение на задълженията си по настоящата директива. Това важи и за случаите, в които един от възложителите управлява процедурата самостоятелно, като представлява едновременно себе си и другите заинтересовани възложители.
Когато процедурата за възлагане на поръчка не се провежда изцяло от името на всички заинтересовани възложители и за тяхна сметка, тези възложители носят обща отговорност единствено за онези части, които се провеждат съвместно. Всеки възложител носи цялата отговорност за изпълнение на задълженията си по настоящата директива по отношение на частите, които провежда от свое име и за своя сметка.
Член 57
Поръчки с участието на възложители от различни държави членки
1. Без да се засягат членове 28 - 31, възложители от различни държави членки могат съвместно да възлагат поръчки, като използват един от предвидените в настоящия член механизми.
Възложителите не може да използват предвидените в настоящия член механизми, с цел да избегнат прилагането на задължителни разпоредби на публичното правов съответствие с правото на Съюза, които са приложими към тях в тяхната държава членка.
2. Държавите членки не забраняват на своите възложители да използват централизирани дейности по закупуване, предлагани от централни органи за покупки, които са установени в друга държава членка.
По отношение на централизираните дейности по закупуване, предлагани от централен орган за покупки, който е установен в държава членка, различна от държавата на възложителя, държавите членки могат обаче по свой избор да предвидят техните възложители да използват единствено централизираните дейности по закупуване, определени в член 2, точка 10, буква а) или буква б).
3. Предоставянето на централизираните дейности по закупуване от централен орган за покупки, установен в друга държава членка, се извършва в съответствие с националните разпоредби на държавата членка, в която е установен централният орган за покупки.
Националните разпоредби на държавата членка, в която е установен централният орган за покупки, се прилагат също по отношение на:
а)
възлагането на поръчки чрез динамична система за покупки;
б)
подновяването на състезателна процедура съгласно рамково споразумение.
4. Няколко възложители от различни държави членки могат да възлагат съвместно поръчки, да сключват рамкови споразумения или да управляват динамична система за покупки. Те могат също така да възлагат поръчки съгласно рамковото споразумение или в рамките на динамичната система за покупки. Освен ако необходимите елементи не са уредени от международно споразумение, сключено между заинтересованите държави членки, участващите възложители сключват споразумение, с което се определят:
а)
отговорностите на страните и съответните приложими национални разпоредби;
б)
вътрешната организация на процедурата за възлагане на поръчка, включително управлението на процедурата, разпределението на строителството, доставките или услугите, предмет на поръчката, както и сключването на договорите.
Участващият възложител изпълнява задълженията си по настоящата директива, когато закупува строителство, доставки или услуги от възложител, който отговаря за процедурата за възлагане на поръчка. Когато определят отговорностите и приложимото национално право по буква а), участващите възложители могат да разпределят конкретни отговорности помежду си и да определят приложимите разпоредби на националното право на своите съответни държави членки. Определянето на отговорностите и приложимото национално право се посочват в документацията за поръчката при съвместното възлагане на поръчки.
5. Когато няколко възложители от различни държави членки учредяват съвместно образувание, включително европейски групи за териториално сътрудничество съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (41), или други образувания, създадени съгласно правото на Съюза, участващите възложители се договорят посредством решение на компетентния орган на съвместното образувание за приложимите национални правила за възлагане на поръчки на една от следните държави членки:
а)
националните разпоредби на държавата членка, в която се намира седалището на съвместното образувание;
б)
националните разпоредби на държавата членка, в която съвместното образувание осъществява своята дейност.
Договореностите по първа алинея може да се прилагат за неограничен срок, когато това е предвидено в учредителния акт на съвместното образувание, или да бъдат ограничени за определен срок, за определени видове поръчки или за възлагането на една или повече отделни поръчки.
ГЛАВА III
Провеждане на процедурата
Раздел 1
Подготовка
Член 58
Предварителни пазарни консултации
Преди да открият процедура за възлагане на поръчка, възложителите могат да проведат пазарни консултации с цел подготовка на възлагането на поръчката и информиране на икономическите оператори за своите планове и изисквания във връзка с поръчката.
За тази цел възложителите могат например да потърсят или приемат съвети от независими експерти или органи или от участници на пазара. Тези съвети могат да се използват при планирането и провеждането на процедурата за възлагане на поръчка, при условие че не водят до нарушаване на конкуренцията и на принципите за недискриминация и прозрачност.
Член 59
Предварително участие на кандидати или оференти
Когато кандидат, оферент или предприятие, свързано с кандидат или оферент, съветва възложителя, при условията на член 58 или в други случаи, или по друг начин участва в подготовката на процедурата за възлагане на поръчка, възложителят взима съответните мерки, за да гарантира, че участието на този кандидат или оферент не нарушава конкуренцията.
Такива мерки включват съобщаване на другите кандидати и оференти на съответната информация, разменена в контекста на участието на кандидата или оферента в подготовката на процедурата за възлагане на поръчка или получена в резултат от неговото участие, и определянето на подходящи срокове за получаването на оферти. Въпросният кандидат или оферент се изключва от процедурата само когато няма други начини да се осигури изпълнението на задължението за спазване на принципа за равнопоставеност.
Преди всяко такова изключване на кандидатите или оферентите задължително се предоставя възможност да докажат, че тяхното участие в подготовката на процедурата за възлагане на поръчка не може да наруши конкуренцията. Взетите мерки се документират в индивидуалния доклад, който се изисква съгласно член 100.
Член 60
Технически спецификации
1. Техническите спецификации, определени в точка 1 от приложение VIII, се посочват в документацията за поръчката. В техническите спецификации се определят необходимите характеристики на строителството, услугата или доставката.
Тези характеристики могат да се отнасят и до специфичния процес или метод за производство или предоставяне на заявеното строителство, доставки или услуги, или до специфичен процес на друг етап от жизнения им цикъл, дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики, при условие че са свързани с предмета на поръчката и са пропорционални на нейната стойност и цели.
Техническите спецификации могат също така да посочват дали ще е необходимо прехвърляне на права върху интелектуалната собственост.
За всички поръчки, които са предназначени за използване от физически лица, независимо дали става въпрос за масовия потребител или за персонала на възложителя, техническите спецификации се изготвят така, че - освен в надлежно обосновани случаи - да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение за всички потребители.
Когато задължителни изисквания за достъпност са приети с правен акт на Съюза, техническите спецификации се определят с препратка към тези изисквания, когато става въпрос за критерии за достъпност за хора с увреждания или за предназначение за всички потребители.
2. Техническите спецификации трябва да осигуряват равен достъп на икономическите оператори до процедурата за възлагане на поръчка и да не водят до създаване на необосновани пречки пред възлагането на поръчката в условията на конкуренция.
3. Без да се засягат задължителните национални технически правила, доколкото те съответстват на правото на Съюза, техническите спецификации се определят по един от следните начини:
а)
посредством изисквания за работните характеристики или функционалните изисквания, включително екологичните характеристики, при условие че параметрите са достатъчно точно определени, за да позволят на оферентите да определят предмета на поръчката, а на възложителите - да възложат поръчката;
б)
чрез препратка към техническите спецификации и, в ред по тяхното предимство - на националните стандарти, които транспонират европейски стандарти, европейски технически оценки, общи технически спецификации, международни стандарти, други технически еталони, установени от европейски органи по стандартизация, или - когато няма такива - чрез препратка към националните стандарти, националните технически одобрения или националните технически спецификации, отнасящи се до проектирането, метода на изчисление и изпълнение на строителството, както и до използването на доставките; при всяка препратка се добавят думите „или еквивалентно(и)“;
в)
по отношение на изискваниятa за работните характеристики или функционалните изисквания, посочени в буквa а) - с препратка към техническите спецификации, посочени в буква б), като средство да се въведе презумпция за съответствие с тези изисквания за работните характеристики или функционални изисквания;
г)
чрез препратка към техническите спецификации, посочени в буква б), за едни характеристики, а за други - чрез препратка към изискванията за работните характеристики или функционалните изисквания, посочени в буква а).
4. Освен ако това не е обосновано от предмета на поръчката, техническите спецификации не могат да посочват конкретен модел или източник, или специфичен процес, който характеризира продуктите или услугите, предлагани от конкретен икономически оператор, нито търговска марка, патент, тип или конкретен произход или производство, което би довело до облагодетелстване или отстраняване на някои предприятия или продукти. Подобно посочване се разрешава в изключителни случаи, когато е невъзможно предметът на поръчката да се опише достатъчно точно и разбираемо съгласно параграф 3. Към това посочване се добавят думите „или еквивалентно(и)“.
5. Когато възложител използва възможността за препратка към технически спецификации съгласно параграф 3, буква б), той не може да отхвърли оферта с аргумента, че оферираното строителство, доставки или услуги не съответства на техническите спецификации, към които е препратил, ако оферентът докаже в своята оферта по какъвто и да било подходящ начин, включително чрез доказателствата по член 62, че предлаганите решения удовлетворяват по еквивалентен начин изискванията, определени от техническите спецификации.
6. Когато възложител използва възможността по параграф 3, буква а) да формулира технически спецификации по отношение на изискванията за работни характеристики или функционалните изисквания, той не може да отхвърли оферта за доставки, услуги или строителство, които съответстват на национален стандарт, транспониращ европейски стандарт, на европейско техническо одобрение, обща техническа спецификация, международен стандарт или технически еталон, установен от европейски орган по стандартизация, ако тези спецификации се отнасят до определените от възложителя изисквания за работни характеристики и функционални изисквания.
В своята оферта оферентът доказва по подходящ начин, включително по предвидените в член 62, че доставките, услугите или строителството, съответстващи на стандарта, отговарят на изискванията за работни характеристики или функционалните изисквания на възложителя.
Член 61
Маркировки
1. Когато възложителите възнамеряват да закупят строителство, доставки или услуги с конкретни екологични, социални или други характеристики, в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката те могат да изискват определена маркировка като доказателство, че строителството, услугите или доставките съответстват на изискваните характеристики, при условие че са изпълнени всички изброени по-долу условия:
а)
изискванията за маркировката се отнасят единствено до критерии, свързани с предмета на поръчката, и са подходящи за определяне на характеристиките на строителството, доставките или услугите, предмет на поръчката;
б)
изискванията за маркировката се основават на обективно проверими и недискриминационни критерии;
в)
маркировките са установени съгласно открита и прозрачна процедура, в която могат да участват всички заинтересовани страни, включително държавни органи, потребители, социални партньори, производители, дистрибутори и неправителствени организации;
г)
маркировките са достъпни за всички заинтересовани страни;
д)
изискванията за маркировката се определят от трета страна, над която икономическият оператор, кандидатстващ за маркировката, не може да оказва решаващо влияние.
Когато възложителите не изискват строителството, доставките или услугите да отговарят на всички изисквания за маркировка, те определят към кои изисквания за маркировка се препраща.
Възложителите, които изискват определена маркировка, приемат всички маркировки, които потвърждават, че строителството, доставките или услугите отговарят на еквивалентни изисквания за маркировка.
Когато икономическият оператор очевидно не може да получи конкретната маркировка, определена от възложителя, или еквивалентна маркировка в съответния срок по независещи от него причини, възложителят приема други подходящи доказателства, които могат да включват техническото досие на производителя, при условие че съответният икономически оператор докаже, че строителството, доставките или услугите, които трябва да достави, отговарят на изискванията на конкретната маркировка или на конкретните изисквания, посочени от възложителя.
2. Когато дадена маркировка отговаря на условията, предвидени в параграф 1, букви б), в), г) и д), но също така поставя изисквания, които не са свързани с предмета на поръчката, възложителите не изискват самата маркировка, а може да определят технически спецификации, като препращат само към онези подробни спецификации на маркировката или, когато е необходимо, към части от тях, които са свързани с предмета на поръчката и са подходящи за определяне на характеристиките на този предмет.
Член 62
Протоколи от изпитване, сертифициране и други доказателства
1. Възложителите могат да изискват от икономическите оператори да представят протокол от изпитване от орган за оценяване на съответствието или сертификат, издаден от такъв орган, като свидетелство за съответствие с изискванията или критериите, посочени в техническите спецификации, в критериите за възлагане или в условията за изпълнение на поръчката.
Когато възложителите изискват да бъдат представени сертификати, изготвени от конкретен орган за оценяване на съответствието, те приемат и сертификати от други еквивалентни органи за оценяване на съответствието.
За целите на настоящия параграф орган за оценяване на съответствието е орган, който изпълнява дейности по оценяване на съответствието, в това число калибриране, изпитване, сертифициране и проверка, и е акредитиран съгласно Регламент (ЕО) № 765/2008 на Европейския парламент и на Съвета (42).
2. Възложителите приемат други подходящи доказателства освен тези по параграф 1, като техническо досие на производителя, когато заинтересованият икономически оператор няма достъп до сертификатите или протоколите от изпитване по параграф 1 или няма възможност да ги получи в съответните срокове, в случай че няма достъп до тях по независещи от него причини и при условие че заинтересованият икономически оператор докаже, че строителството, доставките или услугите отговарят на изискванията или критериите, установени в техническите спецификации, критериите за възлагане или условията за изпълнение на поръчката.
3. Държавите членки предоставят на други държави членки при поискване всяка информация, свързана с доказателствата и документите, подадени в съответствие с член 60, параграф 6, член 61 и параграфи 1 и 2 от настоящия член. Компетентните органи на държавата членка, в която е установен икономическият оператор, предоставят тази информация в съответствие с член 102.
Член 63
Съобщаване нa техническите спецификации
1. По искане на икономическите оператори, заинтересовани от получаване на поръчка, възложителите предоставят техническите спецификации, които редовно се посочват в техните поръчки за доставки, строителство или услуги, или техническите спецификации, които възнамеряват да използват за поръчките, при които като покана за участие в състезателна процедура се използва периодично индикативно обявление. Тези спецификации задължително се предоставят чрез електронни средства с неограничен и пълен безплатен пряк достъп.
Техническите спецификации обаче се изпращат по друг начин, а не чрез електронни средства, когато по някоя от причините по член 40, параграф 1, втора алинея не може да бъде предоставен неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до част от документацията за поръчката или когато чрез електронни средства не може да бъде предоставен неограничен и пълен безплатен пряк достъп до част от документацията за поръчката, защото възложителят възнамерява да приложи член 39, параграф 2.
2. Когато техническите спецификации са основани на документи, предоставени на заинтересованите икономически оператори чрез електронни средства с неограничен и пълен безплатен пряк достъп, е достатъчно включването на препратка към тези документи.
Член 64
Варианти
1. Възложителите може да разрешат на оферентите или да изискат от тях да представят варианти, които да отговарят на минималните изисквания, определени от възложителите.
Възложителите посочват в документацията за поръчката дали разрешават или изискват варианти и ако е така - минималните изисквания, на които трябва да отговарят вариантите, както и всички конкретни изисквания за тяхното представяне, по-специално дали могат да се представят варианти единствено в случай, че е представена и оферта, която не е вариант. Когато са разрешени или се изискват варианти, възложителите също така гарантират, че избраните критерии за възлагане могат да бъдат приложени както към вариантите, които отговарят на тези минимални изисквания, така и към редовните оферти, които не са варианти.
2. При процедури за възлагане на поръчки за доставки или услуги, възложителите, които са разрешили или изискали представянето на варианти, не могат да отхвърлят вариант само на основание, че изборът му би довел до сключване на договор за услуги вместо на договор за доставки или на договор за доставки вместо на договор за услуги.
Член 65
Разделяне на поръчките на обособени позиции
1. Възложителите могат да решат да възложат поръчка под формата на отделни обособени позиции и могат да определят размера и предмета на тези обособени позиции.
Възложителите посочват дали офертите могат да бъдат подавани за една, за няколко или за всички обособени позиции в обявлението за поръчката, в поканата за потвърждаване на интерес, или когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система - в поканата за представяне на оферти или за участие в договарянето.
2. Възложителите могат, дори когато е разрешено оферти да се подават за няколко или за всички обособени позиции, да ограничат броя обособени позиции, които могат да бъдат възложени на един оферент, при условие че максималният брой обособени позиции на оферент е посочен в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес, за представяне на оферти или за участие в договарянето. Когато прилагането на критериите за възлагане би могло да доведе до възлагане на по-голям от максималния брой обособени позиции на един оферент, възложителите посочват в документацията за поръчката обективните и недискриминационни критерии или правила, които възнамеряват да приложат, за да определят кои обособени позиции да възложат.
3. Когато е възможно повече от една обособена позиция да бъде възложена на един оферент, държавите членки могат да осигурят на възложителите възможност да възлагат поръчки, като комбинират няколко или всички обособени позиции, при условие че в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес, за представяне на оферти или за участие в договарянето са посочили, че си запазват тази възможност, и са посочили и обособените позиции или групите от обособени позиции, които могат да бъдат комбинирани
4. Държавите членки могат да направят задължително възлагането на поръчки под формата на отделни обособени позиции при условия, които се посочват в съответствие с националното им право при спазване на правото на Съюза. Прилага се параграф 1, втора алинея и, когато е целесъобразно, параграф 3.
Член 66
Определяне на срокове
1. При определяне на сроковете за заявления за участие и за получаване на оферти, възложителите отчитат сложността на поръчката и времето, необходимо за изготвяне на офертите, без да се засягат минималните срокове, определени в членове 45 - 49.
2. Когато офертите могат да се съставят само след посещение на обекта или след проверка на място на документите, съпътстващи документацията за поръчката, сроковете за получаването на оферти, които не могат да бъдат по-дълги от посочените в членове 45 - 49 минимални срокове, се определят така, че всички заинтересовани икономически оператори да могат да се запознаят с цялата информация, необходима за изготвяне на офертите.
3. Възложителите удължават сроковете за получаване на офертите, така че всички заинтересовани икономически оператори да могат да се запознаят с цялата информация, необходима за изготвяне на офертите, в следните случаи:
а)
когато по независимо какви причини допълнителната информация, въпреки че е поискана своевременно от икономическия оператор, не бъде представена най-късно шест дни преди изтичането на срока за получаване на офертите. В случай на ускорена открита процедура по член 45, параграф 3 този срок е четири дни;
б)
когато са внесени съществени промени в документацията за поръчката.
Удължаването на срока трябва да е пропорционално на значимостта на информацията или промяната.
От възлагащите органи не се изисква да удължават сроковете, когато допълнителната информация не е била поискана своевременно или когато нейното значение за изготвянето на офертите е несъществено.
Раздел 2
Публикуване и прозрачност
Член 67
Периодични индикативни обявления
1. Възложителите могат да оповестяват своите намерения за планирани поръчки чрез публикуване на периодично индикативно обявление. Тези обявления съдържат информацията, посочена в част А, раздел I от приложение VI. Те се публикуват от Службата за публикации на Европейския съюз или от възложителите в техните профили на купувачи в съответствие с точка 2, буква б) от приложение IX. Когато периодичното индикативно обявление е публикувано от възложителите в профила им на купувач, те изпращат на Службата за публикации на Европейския съюз съобщение за публикуването на периодичното индикативно обявление в профил на купувач в съответствие с точка 3 от приложение IX. Тези съобщения съдържат информацията, посочена в част Б от приложение VI.
2. Когато поканата за участие в състезателна процедура е под формата на периодично индикативно обявление за ограничени процедури и процедури на договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура, обявлението трябва да отговаря на всички изисквания по-долу:
а)
дa указва изрично доставките, строителството или услугите, които ще сa предмет нa поръчката, която се възлага;
б)
да посочва, че поръчката ще бъде възложена чрез ограничена процедура или процедура на договаряне без по-нататъшно публикуване на покана за участие в състезателна процедура, и да кани заинтересованите икономически оператори да заявят своя интерес;
в)
да съдържа, в допълнение към информацията, посочена в част А, раздел I от приложение VI, и информацията в част А, раздел II от същото приложение;
г)
да е било изпратено за публикуване между 35 дни и 12 месеца преди датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес.
Обявленията не се публикуват в профил на купувач. При все това обаче допълнителното публикуване на национално равнище съгласно член 72, ако има такова, може да се извършва в профил на купувач.
Периодът, обхванат от периодичното индикативно обявление, продължава най-много 12 месеца от датата на изпращане на обявлението за публикуване. При поръчки за социални и други специфични услуги обаче периодичното индикативно обявление, посочено в член 92, параграф 1, буква б), може да обхваща период, надвишаващ 12 месеца.
Член 68
Обявления за съществуването на квалификационна система
1. Когато възложителите решат да установят квалификационна система в съответствие с член 77, за системата се публикува обявление по приложение X, в което се посочва целта на квалификационната система и начинът за достъп до правилата за действието ѝ.
2. В обявлението за съществуването на системата възложителите посочват срока на действие на квалификационната система. Те уведомят Службата за публикации на Европейския съюз за всяка промяна в срока на действие, като използват следните стандартни образци:
а)
когато срокът на действие се променя без прекратяване на действието на системата - образеца на обявлението за съществуването на квалификационна система;
б)
когато действието на системата се прекратява - обявление за възложена поръчка съгласно член 70.
Член 69
Обявления за поръчки
Обявленията за поръчки могат да се използват като покана за участие в състезателна процедура по отношение на всички процедури. Те съдържат информацията, посочена в съответната част на приложение XI, и се публикуват в съответствие с член 71.
Член 70
Обявления зa възложени поръчки
1. Не по-късно от 30 дни след сключването на договор за поръчка или на рамково споразумение след решението за възлагане или за сключване, възложителите изпращат обявление за възложена поръчка, съдържащо резултатите от процедурата за възлагане на поръчка.
Това обявление съдържа информацията, посочена в приложение XII, и се публикува в съответствие с член 71.
2. Когато поканата за участие в състезателна процедура за съответната поръчка е направена под формата на периодично индикативно обявление и възложителят е решил да не възлага други поръчки по време на периода, обхванат от периодичното индикативно обявление, това се посочва изрично в обявлението за възложена поръчка.
При рамковите споразумения, сключени в съответствие с член 51, възложителите не са задължени да изпращат обявление за резултатите от процедурата на възлагане за всяка поръчка, основаваща се на такова споразумение. Държавите членки могат да предвидят възложителите да групират на тримесечна основа обявленията за резултатите от процедурата за възлагане за поръчките, основаващи се на рамково споразумение. В този случай възложителите изпращат групираните обявления за тримесечието в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
За поръчките, възложени въз основа на динамична система за покупки, възложителите изпращат обявление за възложена поръчка в срок от 30 дни след възлагането на всяка поръчка. Те обаче могат да групират тези обявления на тримесечна основа. В този случай те изпращат групираните обявления за тримесечието в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
3. Информацията, предоставена в съответствие с приложение XII и предназначена за публикуване, се публикува в съответствие с приложение IX. Определена информация за възлагането на поръчката или за сключването на рамковото споразумение може да не бъде публикувана, ако разкриването ѝ би попречило на правоприлагането или би било в противоречие с обществения интерес поради други причини, би увредило законните търговски интереси на определен публичен или частен икономически оператор или би накърнило лоялната конкуренция между икономическите оператори.
При поръчки за услуги за научноизследователска и развойна дейност (наричани по-долу„услуги за НИРД“), информацията относно естеството и количеството на услугите може да се ограничи до:
а)
обозначението „услуги за НИРД“, когато поръчката е възложена с процедура на договаряне без покана за участие в състезателна процедура в съответствие с член 50, буква б);
б)
информация, която да е най-малко толкова подробна, колкото съдържащата се в обявлението, което е използвано като покана за участие в състезателна процедура.
4. Информация, която е предоставена в съответствие с приложение XII и на която е отбелязано, че не е предназначена за публикуване, се публикува само в обобщен вид и в съответствие с приложение IX за статистически цели.
Член 71
Форма и начин на публикуване на обявленията
1. Обявленията по членове 67 - 70 трябва да съдържат информацията, посочена в приложения VI, част A, VI, част Б, X, XI и XII, под формата на стандартни образци, включително стандартни образци за внасяне на поправки.
Комисията установява тези стандартни образци чрез актове за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 105.
2. Обявленията по членове 67 - 70 се изготвят, предават се на Службата за публикации на Европейския съюз чрез електронни средства и се публикуват в съответствие с приложение IX. Обявленията се публикуват не по-късно от пет дни след тяхното изпращане. Разходите за публикуване на обявленията от Службата за публикации на Европейския съюз се поемат от Съюза.
3. Обявленията по членове 67 - 70 се публикуват без съкращения на официалния(те) език(ци) на институциите на Съюза, избран(и) от възложителя. Текстът на този език или на тези езици представлява единственият автентичен текст. Обобщение на важните елементи на всяко обявление се публикува на останалите официални езици на институциите на Съюза.
4. Службата за публикации на Европейския съюз гарантира, че пълният текст и обобщението на периодичните индикативни обявления по член 67, параграф 2, поканите за участие в състезателна процедура, въвеждащи динамична система за покупки, по член 52, параграф 4, буква а), и обявленията за съществуването на квалификационна система, използвани като покана за участие в състезателна процедура в съответствие с член 44, параграф 4 буква б), продължават да се публикуват:
а)
при периодичните индикативни обявления - в продължение на 12 месеца или до получаване на обявление за възложена поръчка съгласно предвиденото в член 70, параграф 2, в което се посочва, че през 12-месечния период, обхванат от поканата за участие в състезателната процедура, няма да се възлагат други поръчки. При поръчките за социални и други специфични услуги обаче периодичното индикативно обявление, посочено в член 92, параграф 1, буква б), продължава да се публикува до края на първоначално посочения срок на действие или до получаването на обявление за възложена поръчка съгласно предвиденото в член 70, в което се посочва, че през периода, обхванат от поканата за участие в състезателната процедура, няма да се възлагат други поръчки;
б)
при поканите за участие в състезателна процедура, с която се създава динамична система за покупки - през срока на действие на динамичната система за покупки;
в)
при обявленията за съществуването на квалификационна система - през нейния срок на действие.
5. Възложителите трябва да са в състояние да докажат на кои дати са били изпратени обявленията.
Службата за публикации на Европейския съюз предоставя на възложителя потвърждение за получаване на обявлението и за публикуване на изпратената информация, в което се посочва датата на публикуването. Това потвърждение представлява доказателство за публикуване.
6. Възложителите могат да публикуват обявления за поръчки за строителство, доставки или услуги,за които не се прилага изискването за публикуване по настоящата директива, при условие че тези обявления са изпратени до Службата за публикации на Европейския съюз с електронни средства в съответствие с формата и процедурите за предаване, посочени в приложение IX.
Член 72
Публикуване на национално равнище
1. Обявленията по членове 67 - 70 и съдържащата се в тях информация не се публикуват на национално равнище преди публикуването по член 71. Независимо от това информацията може да се публикува на национално равнище, когато възложителите не са били уведомени за публикуването в рамките на 48 часа от потвърждаването на получаването на обявлението в съответствие с член 71.
2. Публикуваните на национално равнище обявления не може да съдържат информация, различна от тази в изпратените на Службата за публикации на Европейския съюз обявления или тази, публикувана в профила на купувач, но в тях се посочва датата на изпращане на обявлението на Службата за публикации на Европейския съюз или на публикуването му в профила на купувач.
3. Периодичните индикативни обявления не се публикуват в профила на купувач, преди до Службата за публикации на Европейския съюз да бъде изпратено съобщението за тяхното публикуване в тази форма; в тях се посочва датата на изпращането.
Член 73
Достъп до документацията за поръчката по електронен път
1. Възложителите предоставят неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до документацията за поръчката от датата на публикуване на обявлението в съответствие с член 71 или датата на изпращане на поканата за потвърждаване на интерес.
Когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система, такъв достъп се предоставя възможно най-рано и най-късно в момента на изпращане на поканата за представяне на оферти или за участие в договарянето. В текста на обявлението или на тези покани се посочва интернет адресът, на който е достъпна документацията за поръчката.
Когато по една от причините, посочени в член 40, параграф 1, втора алинея, не може да се предостави неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до определена документация за поръчката, възложителите могат да посочат в обявлението или поканата за потвърждаване на интерес, че съответната документация за поръчката ще бъде изпратена по друг начин, а не чрез електронни средства, в съответствие с параграф 2 от настоящия член. В такъв случай срокът за подаване на оферти се удължава с пет дни, освен при надлежно обосновани неотложни обстоятелства съгласно член 45, параграф 3 или когато срокът е определен по взаимно съгласие съгласно член 46, параграф2, втора алинея или член 47, параграф 2, втора алинея.
Когато не може да се предостави неограничен и пълен безплатен пряк достъп чрез електронни средства до определена документация за поръчката, тъй като възложителите възнамеряват да приложат член 39, параграф 2, те посочват в обявлението или поканата за потвърждаване на интерес или - когато като покана за участие в състезателна процедура се използва обявление за съществуването на квалификационна система - в документацията за поръчката, какви мерки, насочени към защита на поверителния характер на информацията, е необходимо да бъдат предприети и как може да се получи достъп до съответната документация. В такъв случай срокът за подаване на оферти се удължава с пет дни, освен при надлежно обосновани неотложни обстоятелства съгласно член 45, параграф 3 или когато срокът е определен по взаимно съгласие съгласно член 46, параграф 2, втора алинея или член 47, параграф 2, втора алинея.
2. Когато е отправено своевременно искане за това, възложителите осигуряват на всички оференти, участващи в процедурата за възлагане на поръчка, допълнителна информация, отнасяща се до спецификациите и всички съпътстващи документи, не по-късно от шест дни преди определения срок за получаване на офертите. В случай на ускорена открита процедура по член 45, параграф 3 този срок е четири дена.
Член 74
Покани до кандидатите
1. При ограничени процедури, процедури на състезателен диалог, партньорства за иновации и процедури нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура възложителите приканват едновременно и в писмена форма избраните кандидати дa подадат своите оферти или да вземат участие в диалога или в договарянето.
Когато периодично индикативно обявление се използва като покана за участие в състезателна процедура съгласно член 44, параграф 4, буква а), възложителите приканват едновременно и в писмена форма изразилите интерес икономическите оператори да потвърдят своя интерес.
2. В поканите по параграф 1 от настоящия член се посочва електронният адрес, на който е предоставен пряк достъп с електронни средства до документацията за поръчката. Поканите се придружават от документацията за поръчката, когато до тази документация не е осигурен неограничен и пълен безплатен пряк достъп по причините, посочени в член 73, параграф 1, трета или четвърта алинея, и тя не е била вече предоставена по друг начин. Освен това поканите по параграф 1 от настоящия член съдържат информацията, посочена в приложение XIII.
Член 75
Информиране на подалите заявление за квалифициране, кандидатите и оферентите
1. Възложителите възможно най-бързо информират всеки кандидат и оферент за решенията, взети във връзка със сключването на рамково споразумение, възлагането на поръчка или допускането до динамична система за покупки, включително и за основанията за всяко решение да не се сключва рамково споразумение или да не се възлага поръчка, за която е имало покана за участие в състезателна процедура, да се започне отново процедурата или да не се въвежда динамична система за покупки.
2. По искане на съответния кандидат или оферент възложителите по най-бързия възможен начин и във всички случаи не по-късно от 15 дни след получаване на писменото искане уведомяват:
а)
всеки неуспял кандидат за причините за отхвърляне на неговото заявление за участие;
б)
всеки неуспял оферент за причините за отхвърляне на неговата оферта, включително в случаите, посочени в член 60, параграфи 5 и 6- за причините за решението си да счете офертата за нееквивалентна или за решението си, че строителството, доставките или услугите не отговарят на изискванията за работни характеристики или на функционалните изисквания;
в)
всеки оферент, който е подал допустима оферта, за характеристиките и относителните предимства на избраната оферта, както и за името на спечелилия оферент или страните по рамковото споразумение;
г)
всеки оферент, който е подал допустима оферта, за провеждането и хода на договарянето и диалога с оферентите.
3. Възложителите могат да решат да не публикуват определена информация по параграфи 1 и 2, свързана с възлагането на поръчката, сключването на рамково споразумение или допускането до динамична система за покупки, когато разкриването ѝ би попречило на правоприлагането или би било в противоречие с обществения интерес поради други причини или би увредило законните търговски интереси на определен публичен или частен икономически оператор или би накърнило лоялната конкуренция между икономическите оператори.
4. Възложителите, които създадат и използват квалификационна система, уведомяват лицата, подали заявление, за своето решение относно вписването им в квалификационна система в срок от шест месеца.
В случай че за вземането на решение са необходими повече от четири месеца от подаването на заявлението, възложителят информира заявителя в рамките на два месеца от подаването на заявлението, относно основанията, които обосновават прилагането на по-дълъг срок, и относно датата, до която неговото заявление ще бъде прието или отхвърлено.
5. Заявител, чието квалифициране е отхвърлено, се информират за решението за отказ и за мотивите за това решение във възможно най-кратък срок и не по-късно от 15 дни след датата на решението за отказ. Мотивите се основават на критериите за квалифициране, посочени в член 77, параграф 2.
6. Възложителите, които създават и използват квалификационна система, могат да прекратят квалифицирането на даден икономически оператор само по причини, основани на критериите за квалифициране, посочени в член 77, параграф 2. Всяко намерение да бъде прекратено квалифицирането се съобщава писмено на икономическия оператор най-малко 15 дни преди датата, на която квалифицирането предстои да бъде прекратено, като се посочват мотивът или мотивите, обосноваващи предложеното действие.
Раздел 3
Избор на участници и възлагане на поръчки
Член 76
Общи принципи
1. За целите на избора на участниците в процедурите за възлагане на поръчки се прилагат всички правила по-долу:
а)
възложителите, които сa установили правилa и критерии зa изключване нa оференти или кандидати в съответствие с член 78, параграф 1 или член 80, параграф 1, изключват икономическите оператори, набелязани в съответствие с тези правила и отговарящи на тези критерии;
б)
възложителите подбират оферентите и кандидатите в съответствие с обективните правила и критерии, установени съгласно членове 78 и 80;
в)
при ограничени процедури и при процедури нa договаряне с покана за участие в състезателна процедура, при състезателни диалози и при партньорства за иновации, когато е целесъобразно, те намаляват в съответствие с член 78, параграф 2 броя нa кандидатите, избрани съгласно букви а) и б) от настоящия параграф.
2. Когато поканата за участие в състезателна процедура е под формата на обявление за съществуването на квалификационна система и с цел избор на участници в процедури за възлагане на конкретните поръчки, които са предмет на поканата за участие в състезателна процедура, възложителите:
а)
квалифицират икономическите оператори в съответствие с член 77;
б)
прилагат към квалифицираните икономически оператори онези разпоредби нa параграф 1, които са приложими към ограничените процедури, процедурите нa договаряне, състезателните диалози или партньорствата за иновации.
3. Когато подбират участници за ограничена процедура, процедура на договаряне, състезателен диалог или партньорство за иновации, при вземане на решение относно квалифицирането или когато критериите и правилата се актуализират, възложителите:
а)
не налагат на отделни икономически оператори административни, технически или финансови условия, които няма да бъдат наложени на други;
б)
не изискват провеждането на изпитвания или доказателства, които биха дублирали вече наличните обективни доказателства.
4. Когато информацията или документацията, която трябва да бъде представена от икономическите оператори, е или изглежда непълна или погрешна или когато липсват конкретни документи, възложителите могат, освен ако не е предвидено друго в националното право за изпълнението на настоящата директива, да поискат от съответните икономически оператори да предадат, допълнят, пояснят или попълнят съответната информация или документация в подходящ срок, при условие че исканията за това са отправени в пълно съответствие с принципите на равнопоставеност и прозрачност.
5. Възложителите проверяват дали представените от избраните оференти оферти съответстват на правилата и изискванията, приложими за офертите, и възлагат поръчката въз основа на критериите, установени в членове 82 и 84, при отчитане на член 64.
6. Възложителите могат да решат да не възложат поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, ако установят, че офертата не отговаря на приложимите задължения, посочени в член 36, параграф 2.
7. При откритите процедури възложителите могат да решат да разгледат офертите, преди да проверят дали оферентите са подходящи, при условие че се спазват съответните разпоредби на членове 76 - 84, включително правилото, че поръчката не се възлага на оферент, който би трябвало да е изключен съгласно член 80 или който не отговаря на критериите за подбор, установени от възложителя в съответствие с член 78, параграф 1 и член 80.
Държавите членки могат да изключат използването на процедурата по първа алинея за определени видове поръчки или при специални обстоятелства или да го ограничат до такива поръчки или обстоятелства.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 във връзка с изменение на списъка в приложение XIV, когато това е необходимо с цел добавяне на нови международни споразумения, ратифицирани от всички държави членки, или когато посочени съществуващи международни споразумения вече не са ратифицирани от всички държави членки или са претърпели други изменения, например по отношение на техния обхват, съдържание или наименование.
Подраздел 1
Квалифициране и качествен подбор
Член 77
Квалификационни системи
1. Възложителите, които желаят да направят това, могат да създадат и да използват квалификационна система на икономическите оператори.
Възложителите, които създават или използват квалификационна система, гарантират, че икономическите оператори могат по всяко време да поискат да бъдат квалифицирани.
2. Системата по параграф 1 може да обхваща различни етапи на квалифициране.
Възложителите установяват обективни правила и критерии за изключване и подбор на икономическите оператори, пожелали да бъдат квалифицирани, както и обективни критерии и правила за действието на квалификационната система, обхващащи въпроси като вписването в системата, периодичното актуализиране на квалифицирането, ако има такова, и срока на прилагане на системата.
Когато тези критерии и правила включват технически спецификации, се прилагат членове 60 - 62. Критериите и правилата могат при необходимост да бъдат актуализирани.
3. Критериите и правилата, посочени в параграф 2, се предоставят на икономическите оператори при поискване. Тези актуализирани критерии и правила се съобщават на заинтересованите икономически оператори.
Когато някой възложител смята, че квалификационната система на определени други субекти или органи отговаря на неговите изисквания, той съобщава на заинтересованите икономически оператори наименованията на тези други субекти или органи.
4. Съхраняват се писмени данни за квалифицираните икономически оператори; те може да бъдат разделени на категории според вида на поръчката, за която е валидно квалифицирането.
5. Когато поканата за участие в състезателна процедура е под формата на обявление за съществуването на квалификационна система, конкретните поръчки за строителството, доставките или услугите, попадащи в обхвата на квалификационната система, се възлагат посредством ограничени процедури или процедури на договаряне, при които всички оференти и участници се избират сред кандидатите, които вече са квалифицирани в съответствие с тази система.
6. Всички такси, начислявани във връзка със заявленията за квалифициране или с актуализирането или запазването на вече получена квалификация по системата, трябва да са пропорционални на направените разходи.
Член 78
Критерии зa качествен подбор
1. Възложителите могат да установят обективни правила и критерии за изключване и подбор на оферентите или кандидатите; тези правила и критерии се предоставят на заинтересованите икономически оператори.
2. Когато възложителите трябва да осигурят подходящ баланс между конкретните характеристики на процедурата за възлагане на поръчка и ресурсите, необходими за нейното провеждане, те могат при ограничените процедури, процедурите на договаряне, състезателните диалози или партньорствата за иновации да установят обективни правила и критерии, които да отразяват тази необходимост и да позволяват на възложителя да намали броя на кандидатите, които ще бъдат поканени да представят оферти или да участват в договарянето. Броят на избраните кандидати обаче трябва да отразява необходимостта от гарантиране на достатъчна конкуренция.
Член 79
Използване на капацитета на други субекти
1. Когато обективните правила и критерии за изключване и подбор на икономическите оператори, пожелали да бъдат квалифицирани в квалификационна система, включват изисквания, свързани с икономическия и финансовия капацитет на икономическия оператор или с неговите технически или професионални способности, икономическият оператор може да използва при необходимост капацитета на други субекти, независимо от правния характер на отношенията му с тях. По отношение на критериите, свързани с образованието и професионалната квалификация на доставчика на услуги, на изпълнителя, или на управленския състав на предприятието или със съответния професионален опит, икономическите оператори могат обаче да използват капацитета на други субекти само когато последните ще изпълняват строителството или услугите, за които е необходим този капацитет. Когато икономически оператор иска да използва капацитета на други субекти, той доказва на възложителя, че ще разполага с ресурсите през целия срок на действие на квалификационната система, например като представи доказателство за поетия от посочените субекти ангажимент за тази цел.
Когато съгласно член 80 от настоящата директива възложителите са се позовавали на критерии за изключване или подбор по Директива 2014/24/ЕС, възложителите проверяват в съответствие с член 80, параграф 3 от настоящата директива дали другите субекти, чийто капацитет възнамерява да използва икономическият оператор, отговарят на съответните критерии за подбор или дали има основания за изключване, на които възложителите са се позовали, съгласно член 57 от Директива 2014/24/ЕС. Възложителят изисква от икономическия оператор да замени субект, по отношение на който има задължителни основания за изключване, на които се е позовал възложителят. Възложителят може да изиска от икономическия оператор да замени субект, по отношение на който има незадължителни основания за изключване, на които се е позовал възложителят, или държава членка може да изиска от възложителя да изиска това.
Когато икономическият оператор използва капацитета на други субекти по отношение на критериите, свързани с икономическото и финансовото състояние, възложителят може да изиска икономическият оператор и тези субекти да носят обща отговорност за изпълнението на поръчката.
При същите условия група от икономически оператори, както е посочено в член 37, параграф 2 може да използва капацитета на участниците в групата или на други субекти.
2. Когато обективните правила и критерии за изключване и подбор на кандидатите и оферентите в открити или ограничени процедури, процедури на договаряне, състезателни диалози или партньорства за иновации включват изисквания, свързани с икономическия и финансовия капацитет на икономическия оператор или с неговите технически и професионални способности, икономическият оператор може при необходимост и за конкретна поръчка да използва капацитета на други субекти, независимо от правния характер на отношенията му с тях. По отношение на критериите, свързани с образованието и професионалната квалификация на доставчика на услуги, на изпълнителя, или на управленския състав на предприятието или със съответния професионален опит, икономическите оператори могат да използват капацитета на други субекти само когато тези последните субекти ще изпълняват строителството или услугите, за които е необходим този капацитет. Когато икономически оператор иска да използва капацитета на други субекти, той доказва на възложителя, че ще разполага с ресурсите през целия срок на действие на квалификационната система, например като представи доказателство за поетия от тези субекти ангажимент в този смисъл.
Когато съгласно член 80 от настоящата директива възложителите са се позовавали на критерии за изключване или подбор по Директива 2014/24/ЕС, възложителите проверяват в съответствие с член 80, параграф 3 от настоящата директива дали другите субекти, чийто капацитет възнамерява да използва икономическият оператор, отговарят на съответните критерии за подбор или дали има основания за изключване, на които възложителите са се позовали, съгласно член 57 от Директива 2014/24/ЕС. Възложителят изисква от икономическия оператор да замени субект, който не отговаря на съответния критерий за подбор или по отношение на който има задължителни основания за изключване, на които възложителят се е позовал. Възложителят може да поиска от икономическия оператор да замени субект, по отношение на който има незадължителни основания за изключване, на които се е позовал възложителят.
Когато икономическият оператор използва капацитета на други субекти по отношение на критериите, свързани с икономическото и финансовото състояние, възложителят може да изиска икономическият оператор и тези субекти да носят обща отговорност за изпълнението на поръчката.
При същите условия група от икономически оператори, както е посочено в член 37, може да използва капацитета на участниците в групата или на други субекти.
3. При поръчки за строителство, поръчки за услуги и операции, свързани с проучване на терена или инсталиране в контекста на поръчка за доставки, възложителите могат да изискат определени операции от критично значение да бъдат извършвани пряко от самия оферент или, когато офертата е подадена от група от икономически оператори по член 37, параграф 2 - от участник в тази група.
Член 80
Използване на основанията за изключване и критериите за подбор, предвидени в Директива 2014/24/ЕС
1. Обективните правила и критерии за изключване и подбор на икономическите оператори, пожелали да бъдат квалифицирани в квалификационна система, и обективните правила и критерии за изключване и подбор на кандидатите и оферентите в открити или ограничени процедури, процедури на договаряне, състезателни диалози или партньорства за иновации могат да включват основанията за изключване, изброени в член 57 от Директива 2014/24/ЕС, по реда и условията, посочени в него.
Когато възложителят е възлагащ орган, тези критерии и правила включват основанията за изключване, изброени в член 57, параграфи 1 и 2 от Директива 2014/24/ЕС, по реда и условията, посочени в същия член.
Ако държавите членки изискват това, тези критерии и правила може да включват и основанията за изключване, изложени в член 57, параграф 4 от Директива 2014/24/ЕС, по реда и условията, посочени в него.
2. Критериите и правилата, посочени в параграф 1 от настоящия член, могат да включват критериите за подбор, изложени в член 58 от Директива 2014/24/ЕС, по реда и условията, определени в същия член, особено по отношение на ограниченията за изискванията за годишните обороти съгласно параграф 3, втора алинея от него.
3. За целите на прилагането на параграфи 1 и 2 от настоящия член се прилагат членове 59 и 61 от Директива 2014/24/ЕС.
Член 81
Стандарти за осигуряване на качеството и стандарти за екологично управление
1. Когато възложителите изискват представянето на сертификати, изготвени от независими органи и доказващи, че икономическият оператор отговаря на определени стандарти за осигуряване на качеството, включително тези за достъпност за хора с увреждания, те се позовават на системите за осигуряване на качеството, основани на съответните серии европейски стандарти, сертифицирани от акредитирани органи. Те признават еквивалентни сертификати, издадени от органи, установени в други държави членки. Възложителите приемат и други доказателства за еквивалентни мерки за осигуряване на качеството, когато съответният икономически оператор е нямал възможност да получи такива сертификати в съответните срокове по независещи от него причини, при условие че икономическият оператор докаже, че предложените мерки за осигуряване на качеството отговарят на необходимите стандарти за осигуряване на качеството.
2. Когато възложителите изискват представянето на сертификати, изготвени от независими органи и доказващи, че икономическият оператор отговаря на определени системи или стандарти за екологично управление, те се позовават на Схемата на за управление по околна среда и одит (EMAS) на Съюза или на други системи за екологично управление, признати в съответствие с член 45 от Регламент (ЕО) № 1221/2009 или други стандарти за екологично управление, основани на съответните европейски или международни стандарти на акредитирани органи. Те признават еквивалентни сертификати, издадени от органи, установени в други държави членки.
Възложителят приема и други доказателства за еквивалентни мерки за екологично управление, когато даден икономически оператор очевидно е нямал достъп до такива сертификати или няма възможност да ги получи в съответните срокове по независещи от него причини, при условие че икономическият оператор докаже, че тези мерки са еквивалентни на изискваните съгласно приложимата система или стандарт за екологично управление.
3. Държавите членки предоставят на други държави членки при поискване всякаква информация, отнасяща се до документите, представени като доказателство за съответствие със стандартите за качество и екологичните стандарти по параграфи 1 и 2.
Подраздел 2
Възлагане на поръчките
Член 82
Критерии зa възлагане нa поръчките
1. Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно цената на определени доставки или възнаграждението за определени услуги, възложителите възлагат поръчките въз основа на критерия за икономически най-изгодната оферта.
2. Икономически най-изгодната оферта се определя от гледна точка на възложителя въз основа на цената или разходите, като се използва подход на разходната ефективност, например разходите за целия жизнен цикъл в съответствие с член 83, и може да включва критерия за най-доброто съотношение качество/цена, което се оценява въз основа на критерии, включващи качествени, екологични и/или социални аспекти, свързани с предмета на въпросната обществена поръчка. Тези критерии могат да включват например:
а)
качество, включително технически параметри, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, социални, екологични и иновативни характеристики и търговия и условията за нея,
б)
организация, квалификация и опит на персонала, на когото е възложено изпълнението на поръчката, когато качеството на ангажирания с изпълнението на поръчката персонал може да окаже съществено влияние върху нивото на изпълнение на поръчката, или
в)
обслужване след продажбата и техническа помощ, условия на доставяне като дата на доставка, процес на доставка и срок на доставка или срок на завършване, ангажименти по отношение на частите и сигурността на доставките.
Елементът, свързан с разходите, може също така да приема формата на фиксирана цена или разход, въз основа на което икономическите оператори ще се състезават само по отношение на критериите за качество.
Държавите членки могат да предвидят, че възложителите не могат да използват само критерия „цена“ или само критерия „разходи“ като единствен критерий за възлагане, или да ограничат тяхното използване до определени категории възложители или определени видове поръчки.
3. Приема се, че критериите за възлагане са свързани с предмета на поръчката, когато се отнасят до строителството, доставките или услугите, които трябва да бъдат предоставени в рамките на тази поръчка във всички отношения и на всеки етап от жизнения им цикъл, в това число факторите, свързани със:
а)
специфичния процес на производство, предоставяне или търгуване на това строителство, доставки или услуги; или
б)
специфичен процес, свързан с друг етап от техния жизнен цикъл,
дори когато тези фактори не са част от съществените им характеристики.
4. Критериите за възлагане не трябва да водят до предоставянето на възложителя на неограничена свобода на избор. Те трябва да гарантират, че е възможна реална конкуренция, и да се придружават от спецификации, които позволяват ефективната проверка на представената от оферентите информация с цел да се прецени доколко офертите отговарят на критериите за възлагане. При съмнение възложителите проверяват ефективно точността на информацията и доказателствата, представени от оферентите.
5. Възложителят посочва в документацията за поръчката относителната тежест, която придава на всеки от критериите, избрани за определяне на икономически най-изгодната оферта, освен когато тя се определя само въз основа на цената.
Тази относителна тежест може да бъде изразена, като се предвиди диапазон с подходяща максимална разлика.
Когато претеглянето не е възможно по обективни причини, възложителят степенува критериите по значението им в низходящ ред.
Член 83
Оценка на разходите за целия жизнен цикъл
1. Оценката на разходите за целия жизнен цикъл включва в необходимата степен част или всички от посочените по-долу разходи в рамките на целия жизнен цикъл на продукта, услугата или строителството:
а)
разходи, които се поемат от възложителя или други ползватели, като:
i)
разходи за придобиване,
ii)
разходи, свързани с използването, като потребление на енергия и други ресурси,
iii)
разходи за поддръжка,
iv)
разходи в края на експлоатационния период, като разходи за събиране и рециклиране
б)
разходи, дължащи се на външни екологични фактори, които са свързани с продукта, услугата или строителството през целия им жизнен цикъл, при условие че паричната им стойност може да бъде определена и проверена; тези разходи могат да включват разходите, свързани с емисии на парникови газове и други вредни емисии, както и други разходи, свързани със смекчаването на изменението на климата.
2. Когато възложителите оценяват разходите чрез подхода на оценка на разходите за целия жизнен цикъл, те посочват в документацията за поръчката данните, които трябва да бъдат представени от оферентите, и метода, който ще използват за определяне на разходите за целия жизнен цикъл въз основа на тези данни.
Използваният метод за оценка на разходите, дължащи се на външни екологични фактори,трябва да отговаря на всички посочени по-долу условия:
а)
основава се на подлежащи на обективна проверка недискриминационни критерии. По-специално, когато не е утвърден за редовно или продължително прилагане, методът не дава неоправдано предимство на определени икономически оператори и не ги поставя в неизгодно положение;
б)
достъпен е за всички заинтересовани лица;
в)
изискваните данни могат да бъдат предоставени при полагане на разумни усилия от обичайно добросъвестни икономически оператори, включително оператори от трети държави, които са страна по СДП или по други международни споразумения, с които е обвързан Съюзът.
3. Когато общ метод за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл придобива задължителен характер съгласно законодателен акт на Съюза, този общ метод се прилага за оценката на разходите по време на жизнения цикъл.
Списък на такива законодателни актове и, когато е необходимо, на делегираните актове, с които те се допълват, се съдържа в приложение XV.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 103 във връзка с актуализирането на този списък, когато се налага актуализирането му поради приемането на ново законодателство, с което се придава задължителен характер на общ метод, или поради отмяната или изменението на действащите правни актове.
Член 84
Необичайно ниски оферти
1. Възложителите изискват от икономическите оператори да обяснят предложената в офертата цена или разходи, когато офертите изглеждат необичайно ниски спрямо строителството, доставките или услугите.
2. Обясненията по параграф 1 могат да се отнасят по-специално до:
а)
икономическите характеристики на производствения процес, на предоставяните услуги или на строителния метод;
б)
избраните технически решения или наличието на изключително благоприятни условия за оферента за предоставянето на продуктите или услугите или за изпълнение на строителството;
в)
оригиналното решение, предложено от оферента, по отношение на доставките, услугите или строителството;
г)
спазването на задълженията по член 36, параграф 2;
д)
спазването на задълженията по член 88;
е)
възможността оферентът да получи държавна помощ.
3. Възложителят прави оценка на предоставената информация, като се консултира с оферента. Той може да отхвърли офертата само когато представените доказателства не съставляват достатъчно основание за предложените ниски цена или разходи, като се отчитат елементите по параграф 2.
Възлагащите органи отхвърлят офертата, когато са установили, че тя е необичайно ниска, защото не отговаря на приложимите задължения, посочени в член 36, параграф 2.
4. Когато възложител установи, че дадена оферта е необичайно ниска, защото оферентът е получил държавна помощ, офертата може да бъде отхвърлена единствено на това основание само след консултация с оферента, при която последният не може да докаже в достатъчен срок, определен от възложителя, че въпросната помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107 ДФЕС. Когато възложителят отхвърли оферта на такова основание, той информира Комисията за това.
5. При поискване държавите членки предоставят на други държави членки по линия на административното сътрудничество всяка информация, с която разполагат, като законови и подзаконови разпоредби, общоприложими колективни споразумения или национални технически стандарти, отнасящи се до доказателствата и документите, представени във връзка с изброените в параграф 2 данни.
Раздел 4
Оферти, включващи продукти с произход от трети държави и отношения с тези държави
Член 85
Оферти, включващи продукти с произход от трети държави
1. Настоящият член се прилага за оферти, включващи продукти с произход от трети държави, с които Съюзът не е сключил нито многостранно, нито двустранно споразумение, което да осигурява сравним и ефективен достъп на предприятията от Съюза до пазарите на тези трети държави. Товa не засяга задължениятa нa Съюза или на неговите държави членки по отношение нa трети държави.
2. Всякa офертa, предложенa зa възлагане нa поръчкa зa доставки, може дa бъде отхвърленa, ако съотношението нa продуктите с произход от трети държави, определено съгласно Регламент (ЕС) № 952/2013 нa Европейския парламент и на Съветa (43), надхвърля 50 % от общата стойност нa продуктите, които съставляват офертатa.
Зa целите нa настоящия член софтуерът, който се ползвa в оборудването нa телекомуникационнатa мрежa, се приемa зa продукт.
3. При спазване на втора алинея от настоящия параграф, когато две или повече оферти са равностойни предвид критериите за възлагане на поръчката, определени в член 82, предпочитание се дава на онези оферти, които не могат да бъдат отхвърлени съгласно параграф 2 от настоящия член. Зa целите нa настоящия член цените нa офертите се приемат зa равностойни, ако разликатa в цените не надвишавa 3 %.
Една оферта обаче не може да бъде предпочетена пред друга съгласно първа алинея, ако нейното приемане би задължило възложителя да придобие оборудване с технически характеристики, различни от тези на наличното оборудване, което би довело до несъвместимост, технически трудности при експлоатацията и поддръжката или до прекомерни разходи.
4. Зa целите нa настоящия член третите държави, които се ползват от прилагането на настоящатa директивa съгласно решение нa Съветa в съответствие с параграф 1, не се вземат предвид при определяне нa съотношението, посочено в параграф 2, нa продукти с произход от трети държави.
5. До 31 декември 2015 г. и ежегодно след това Комисиятa представя нa Съветa годишен доклад за напредъкa, постигнат в многостранните или двустранните преговори за достъп нa предприятиятa от Съюза до пазарите нa трети държави в областите, попадащи в обхватa нa настоящатa директивa, за всеки резултат, постигнат в рамките на тези преговори, и за практическото прилагане нa всички сключени споразумения.
Член 86
Отношения с трети държави във връзка с поръчки зa строителство, доставки и услуги
1. Държавите членки информират Комисията за всички трудности от общ характер, правни или фактически, с които са се сблъскали и които са отчели техните предприятия, когато са се опитали да получат поръчки за услуги в трети държави.
2. До 18 април 2019 г. и периодично след това Комисията докладва на Съвета за отварянето на процедурите за поръчки за услуги в трети държави и за напредъка в преговорите с тези държави по този въпрос, особено в рамките на Световната търговска организация (СТО).
3. Комисиятa се стреми, като се обръщa към съответната третa държава, дa намери решение на всяка ситуация, при която се установи, въз основa нa отчетите, посочени в параграф 2, или нa другa информация, че в контекстa нa възлагането нa поръчки зa услуги, даденa третa държава:
а)
не предоставя нa предприятиятa от Съюза ефективен достъп, съпоставим с този, който е предоставен от Съюза нa предприятия от тази държава;
б)
не предоставя нa предприятиятa от Съюза национално третиране или същите възможности зa конкуренция, които се предоставят на националните предприятия; или
в)
предоставя нa предприятия от други трети държави по-благоприятно третиране, отколкото нa предприятиятa от Съюза.
4. Държавите членки уведомяват Комисиятa зa всички трудности, правни или фактически, с които сa се сблъскали и които сa отчели техните предприятия и които се дължат нa нарушения нa разпоредбите нa международното трудово право, посочени в приложение XIV, когато предприятията сa се опитали дa получат поръчки в трети държави.
5. При обстоятелствата, посочени в параграфи 3 и 4, Комисията може по всяко време да предложи на Съвета да приеме акт за изпълнение за спиране или ограничаване, за срок, който се определя в посочения акт за изпълнение, на възлагането на поръчки за услуги на:
а)
предприятия, уредени от правото нa въпроснатa третa държава;
б)
предприятия, свързани с предприятията, посочените в буква а), които имат седалище в Съюза, но нямат пряка и ефективна връзка с икономиката на държава членка;
в)
предприятия, подаващи оферти, които имат зa предмет услуги с произход от въпроснатa третa държава.
Съветът предприема действия възможно най-бързо, с квалифицирано мнозинство.
Комисиятa може дa предложи тези мерки по своя инициативa или по искане нa държавa членкa.
6. Настоящият член не засяга ангажиментите на Съюза спрямо трети държави, които произтичат от международни споразумения относно обществените поръчки, особено в рамките на СТО.
Глава IV
Изпълнение на поръчките
Член 87
Условия за изпълнение на поръчките
Възложителите могат да определят специални условия във връзка с изпълнението на поръчка, при условие че те са свързани с предмета на поръчката по смисъла на член 82, параграф 3 и са посочени в поканата за участие в състезателната процедура или в документацията за поръчката. Тези условия могат да включват икономически, свързани с иновациите, екологични, социални или свързани със заетостта съображения.
Член 88
Подизпълнители
1. Компетентните национални органи осигуряват спазването на задълженията по член 36, параграф 2 от страна на подизпълнителите чрез подходящи действия, които действат в рамките на своята отговорност и компетентност.
2. В документацията за поръчката възложителят може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, да поиска от оферента да посочи в офертата си дела от поръчката, за който възнамерява да използва трети лица - подизпълнители, както и предлаганите подизпълнители.
3. Държавите членки могат да предвидят, че при заявка от страна на подизпълнителя и когато естеството на поръчката позволява това, възложителят превежда дължимите плащания пряко на подизпълнителя за услугите, доставките или строителството, предоставени на икономическия оператор, на който е възложена поръчката (наричан по-долу „основният изпълнител“). Тези мерки могат да включват подходящи механизми, позволяващи на основния изпълнител да оспори плащания, които не са дължими. Правилата относно този режим на плащане се посочват в документацията за поръчката.
4. Параграфи 1 - 3 не засягат въпроса за отговорността на основния изпълнител.
5. При поръчки за строителство и по отношение на услуги, които се предоставят на съоръжение под прекия надзор на възлагащия орган, след възлагането на поръчката и най-късно при започването на изпълнението на поръчката, възложителят изисква от основния изпълнител да му посочи името, данните за контакт и представителите на своите подизпълнители, участващи в това строителство или услуги, доколкото те са известни към този момент. Възложителят изисква от основния изпълнител да го уведомява за всякакви промени в тази информация в хода на изпълнението на поръчката, както и да му предоставя необходимата информация за всички нови подизпълнители, които впоследствие се включват в строителството или предоставянето на услугите.
Независимо от първа алинея държавите членки могат да наложат пряко на основния изпълнител задължението да предоставя необходимата информация.
Когато това е необходимо за целите по параграф 6, буква б) от настоящия член, изискваната информация се придружава от лични декларации на подизпълнителите съгласно предвиденото в член 80, параграф 3. Предвидените в параграф 8 от настоящия член мерки за прилагане могат да предвиждат, че подизпълнителите, които се включват след възлагането на поръчката, представят сертификати и други придружаващи документи вместо личните декларации.
Първа алинея не се прилага за доставчиците.
Възложителите могат, по собствена инициатива или по искане на държави членки, да разширят прилагането на задълженията, предвидени в първа алинея, например към:
а)
поръчки за доставка, поръчки за услуги, различни от тези за услуги, които да се предоставят на съоръжения под прекия надзор на възложителя или на доставчици, участващи в поръчки за строителство или услуги;
б)
подизпълнители на подизпълнителите на основния изпълнител, или още по-надолу по веригата от подизпълнители.
6. За да се избегнат нарушения на задълженията по член 36, параграф 2, могат да се предприемат подходящи мерки, например:
а)
когато националното право на дадена държава членка предвижда механизъм за обща отговорност между подизпълнителите и основния изпълнител, държавата членка прави необходимото съответните правила да се прилагат при спазване на условията, определени в член 36, параграф 2;
б)
в съответствие с член 80, параграф 3 от настоящата директива възлагащите органи могат, по собствена инициатива или по искане на държави членки, да проверят дали има основания за изключване на подизпълнители в съответствие с член 57 от Директива 2014/24/ЕС. В такъв случай възлагащият орган изисква от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има задължителни основания за изключване. Възлагащият орган може, по собствена инициатива или по искане на държава членка, да изиска от икономическия оператор да замени подизпълнител, по отношение на който проверката е показала, че има незадължителни основания за изключване.
7. Държавите членки могат да предвидят по-строги правила за отговорност в националното си право или да предприемат допълнителни мерки в рамките на националното си право по отношение на преките плащания за подизпълнителите, например като предвидят преки плащания за подизпълнителите, без да е необходимо последните да правят искане за подобно пряко плащане.
8. Държавите членки, които решат да въведат мерките по параграф 3, 5 или 6, уточняват условията за прилагане на тези мерки със законови, подзаконови или административни разпоредби в съответствие с правото на Съюза. При това държавите членки могат да ограничат приложимостта им, например по отношение на определени видове поръчки, определени категории възложители или икономически оператори или определени суми.
Член 89
Изменение на договорите за поръчка през техния срок на изпълнение
1. Договорите за поръчка и рамковите споразумения могат да бъдат изменяни без провеждане на нова процедура за възлагане на поръчка в съответствие с настоящата директива в следните случаи:
а)
когато измененията, независимо от паричната им равностойност, са предвидени в първоначалната документация за поръчката чрез ясни, точни и недвусмислени клаузи за преразглеждане които могат да включват клаузи за изменение на цената или опции. В тези клаузи се посочват обхватът и естеството на възможните изменения или опции, както и условията, при които те може да се използват. В тях не се предвиждат изменения или опции, които биха променили цялостния характер на поръчката или на рамковото споразумение;
б)
за допълнителни строителство, доставки или услуги от първоначалния изпълнител, независимо от тяхната стойност, които са станали необходими и които не са включени в първоначалната поръчка, когато смяната на изпълнителя:
i)
не може да се извърши поради икономически или технически причини като изисквания за взаимозаменяемост или оперативна съвместимост със съществуващо оборудване, софтуер, услуги или инсталации, възложени с първоначалната поръчка; и
ii)
би предизвикала значително неудобство или съществено дублиране на разходите на възложителя;
в)
когато са изпълнени всички условия по-долу:
i)
необходимостта от изменение е предизвикана от обстоятелства, които добросъвестен възложител не би могъл да предвиди;
ii)
изменението не променя цялостния характер на поръчката;
г)
когато нов изпълнител заменя изпълнителя, на който възложителят първоначално е възложил поръчката, вследствие на:
i)
недвусмислена клауза за преразглеждане или опция в съответствие с буква а),
ii)
цялостно или частично встъпване в положението на първоначалния изпълнител след корпоративно преструктуриране, включително поглъщания, сливания, придобивания или несъстоятелност, от друг икономически оператор, който отговаря на първоначално установените критерии за качествен подбор, при условие че това не води до други съществени изменения на договора за поръчка и не цели заобикаляне на прилагането на настоящата директива; или
iii)
когато възложителят сам поема задълженията на основния изпълнител по отношение на неговите подизпълнители, ако тази възможност е предвидена в националното законодателство съгласно член 88;
д)
когато измененията, независимо от стойността им, не са съществени по смисъла на параграф 4.
Възложителите, които са изменили даден договор за поръчка в случаите по букви б) и в) от настоящия параграф, публикуват обявление за това в Официален вестник на Европейския съюз.Това обявление съдържа информацията, посочена в приложение XVI, и се публикува в съответствие с член 71.
2. В допълнение и без да е необходима проверка на това дали са спазени условията по параграф 4, букви а) - г), договорите за поръчка могат да бъдат изменени без да е необходимо провеждането на нова процедура в съответствие с настоящата директива, когато стойността на изменението е едновременно под следните две стойности:
i)
праговете, определени в член 15, и
ii)
10 % от стойността на първоначалния договор за поръчка за услуги и доставки и под 15 % от стойността на първоначалния договор за поръчка за строителство.
Изменението обаче не може да променя цялостния характер на поръчката или рамковото споразумение. Когато се правят няколко последователни изменения, стойността се изчислява въз основа на нетната обща стойност на последователните изменения.
3. За целите на изчисляването на стойността по параграф 2, когато договорът за поръчка съдържа клауза за индексация, за референтна стойност служи актуализираната стойност.
4. Изменението на договор за поръчка или на рамково споразумение по време на техния срок на изпълнение се счита за съществено по смисъла на параграф 1, буква д), когато прави договора за поръчка или рамковото споразумение съществено различни по техния характер от първоначално сключените. При всички случаи, без да се засягат параграфи 1 и 2, изменението се счита за съществено, когато е изпълнено едно или повече от следните условия:
а)
изменението въвежда условия, които, ако бяха част от първоначалната процедура за възлагане на поръчка, биха позволили допускането на други кандидати, различни от първоначално избраните, или приемането на оферта, различна от първоначално приетата, или биха привлекли към участие в процедурата допълнителни кандидати;
б)
изменението променя икономическия баланс на договора за поръчка или рамковото споразумение в полза на изпълнителя по начин, който не е бил предвиден в първоначалния договор за поръчка или рамково споразумение;
в)
изменението значително разширява обхвата на договора за поръчка или рамковото споразумение;
г)
когато нов изпълнител заменя изпълнителя, на когото възложителят първоначално е възложил поръчката, в случаи, различни от предвидените в параграф 1, буква г).
5. За изменения на разпоредбите на договор за поръчка за строителство, доставки или услуги или на рамково споразумение по време на срока на изпълнение, различни от предвидените в параграфи 1 и 2, е необходимо провеждането на нова процедура за възлагане на поръчка в съответствие с настоящата директива.
Член 90
Прекратяване на договорите за поръчка
Държавите членки осигуряват на възложителите възможността, най-малко при следните обстоятелства и при условията, определени от приложимото национално право, да прекратят договор за поръчка за строителство, доставки или услуги по време на неговия срок, когато:
а)
поръчката е претърпяла съществено изменение, което би наложило провеждането на нова процедура за възлагане на поръчка съгласно член 89;
б)
по време на възлагането на поръчката изпълнителят се е намирал в някоя от хипотезите по член 57, параграф 1 от Директива 2014/24/ЕС и следователно е трябвало да бъде изключен от процедурата за възлагане на поръчка съгласно член 80, параграф 1, втора алинея от настоящата директива;
в)
поръчката не е следвало да бъде възложена на изпълнителя поради тежко нарушение на задълженията, произтичащи от Договорите и настоящата директива, което е установено от Съда на Европейския съюз в производство по член 258 ДФЕС.
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РЕЖИМИ ЗА ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА I
Социални и други специфични услуги
Член 91
Възлагане на поръчки за социални и други специфични услуги
Поръчките за социални и други специфични услуги, изброени в приложение XVII, се възлагат в съответствие с настоящата глава, когато стойността на поръчките е по-голяма или равна на прага, посочен в член 15, буква в).
Член 92
Публикуване на обявления
1. Възложителите, които възнамеряват да възложат поръчка за услугите по член 91, оповестяват своето намерение по който и да е от следните начини:
а)
посредством обявление за поръчка; или
б)
посредством периодично индикативно обявление, което се публикува редовно. В периодичното индикативно обявление се посочват изрично видовите услуги, които ще бъдат предмет на възлаганите поръчки. В него се посочва, че поръчките ще се възлагат без допълнително публикуване и заинтересованите икономически оператори се приканват да заявят писмено своя интерес; или
в)
посредством обявление за съществуването на квалификационна система, което се публикува редовно.
Първа алинея обаче не се прилага, когато в съответствие с член 50 за възлагането на поръчка за услуги е било възможно да се използва процедура на договаряне без предварителна покана за състезателна процедура.
2. Възложителите, възложили поръчка за посочените в член 91 услуги, оповестяват резултатите с обявление за възложена поръчка. Те обаче могат да групират тези обявления на тримесечна основа. В този случай те изпращат групираните обявления в срок от 30 дни след края на всяко тримесечие.
3. Обявленията по параграфи 1 и 2 от настоящия член съдържат информацията, посочена в съответно в части А, Б, В или Г от приложение XVIII, съгласно стандартните образци. Комисията установява тези стандартни образци чрез актове за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 105.
4. Посочените в настоящия член обявления се публикуват в съответствие с член 71.
Член 93
Принципи на възлагане на поръчките
1. Държавите членки въвеждат национални правила за възлагането на поръчки съгласно настоящата глава с цел да се гарантира, че възложителите спазват принципите на прозрачност и равнопоставеност на икономическите оператори. Държавите членки запазват правото да определят приложимите процедурни правила, доколкото тези правила позволяват на възложителите да вземат под внимание конкретните особености на въпросните услуги.
2. Държавите членки гарантират, че възложителите могат да вземат под внимание необходимостта от осигуряване на качество, непрекъснатост, достъпност, достъпна цена, наличие и всеобхватност на услугите, особените потребности на различните категории ползватели, включително групите в неравностойно положение и уязвимите групи, приобщаването и осигуряването на възможности за ползвателите, както и иновациите. Държавите членки могат също така да предвидят, че изборът на доставчика на услугите се осъществява въз основа на офертите, характеризиращи се с най-доброто съотношение качество/цена, като се вземат предвид критериите за качество и устойчивост на социалните услуги.
Член 94
Запазени поръчки за определени услуги
1. Държавите членки могат да предвидят възможност възложителите, които са възлагащи органи, да запазят правото за организации да участват в процедури за възлагане на поръчка изключително за онези здравни, социални и културни услуги, посочени в член 91, попадащи под кодове 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4„ 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 804300007, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, от 85000000-9 до 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4 и 98133110-8 по CPV.
2. Всяка организация по параграф 1 трябва да отговаря на всички условия по-долу:
а)
целта ѝ е изпъление на задачи по предоставяне на обществена услуга във връзка с доставката на услугите по параграф 1;
б)
печалбата ѝ се реинвестира с оглед на постигането на целите на организацията. Когато печалбата се разпределя или преразпределя, това следва да се извършва съобразно участието;
в)
структурата на управление или собственост на организацията, изпълняваща поръчката, се основава на принципите на собственост или участие на служителите или изисква активното участие на служители, потребители или заинтересовани страни; и
г)
съответният възлагащ орган не е възлагал поръчка на организацията за въпросните услуги съгласно настоящия член през последните три години.
3. Максималната продължителност на договора за поръчка не надвишава три години.
4. В поканата за участие в състезателната процедура се съдържа позоваване на настоящия член.
5. Независимо от член 108, Комисията прави оценка на последиците от настоящия член и докладва на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г.
ГЛАВА II
Правила за провеждане на конкурси за проект
Член 95
Обхват
1. Настоящата глава се прилага за конкурси за проект, организирани като част от процедура за възлагане на поръчка за услуги, при условие че прогнозната стойност на поръчката, без ДДС и включваща всички евентуални награди или плащания за участниците, е по-голяма или равна на сумата, посочена в член 15, буква а).
2. Настоящата глава се прилага за всички конкурси за проект, когато общата сума на наградите и плащанията за участниците в конкурса, включително прогнозната стойност без ДДС на договора за поръчка за услуги, който може впоследствие да се сключи съгласно член 50, буква й), ако възложителят не изключва такова възлагане в обявлението за конкурс за проект, е по-голяма или равна на сумата, посочена в член 15, буква а).
Член 96
Обявления
1. Възложителите, които възнамеряват да проведат конкурс за проект, отправят покана за участие в състезателна процедура посредством обявление за конкурс.
Ако възнамеряват впоследствие да възложат поръчка за услуги съгласно член 50, буква ѝ), това се посочва в обявлението за конкурс за проект.
Възложителите, които са провели конкурс за проект, обявяват резултатите посредством обявление.
2. Поканата за участие в състезателна процедура включва информацията, посочена в приложение XIX, а обявлението за резултатите от конкурса за проект включва информацията, посочена в приложение XX, под формата на стандартни образци. Стандартните образци се установяват от Комисията чрез актове за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 105.
Обявлението за резултатите от конкурса за проект се изпраща на Комисията в рамките на 30 дни след приключването на конкурса за проект.
Когато разкриването на информация за резултатите от конкурса би попречило на правоприлагането, би било в противоречие с обществения интерес или би увредило законните търговски интереси на конкретен публичен или частен икономически оператор или би накърнило лоялната конкуренция между икономическите оператори, тази информация може да не се публикува.
3. Член 71, параграфи 2 - 6 се прилага и за обявленията, свързани с конкурси за проект.
Член 97
Правилa зa организирането нa конкурс зa проект, избор нa участници и жури
1. Когато организират конкурси зa проекти, възложителите прилагат процедури, които сa съобразени с дял I и с настоящата глава.
2. Допускането на участници в конкурсите за проект не може да се ограничава:
а)
чрез посочване на териториятa или част от териториятa нa държавa членкa;
б)
на основанието, че съгласно правото на държавата членка, в която се организира конкурсът, за тях би било съществувало изискване да бъдат физически или юридически лица.
3. Когато конкурсите за проект се провеждат с ограничен брой участници, възложителите определят ясни и недискриминационни критерии за подбор. Във всеки случай броят на кандидатите, поканени да участват, трябва да e достатъчен, за да се гарантира реална конкуренция.
4. Журито се състои само от физически лица, които са независими от участниците в конкурса. Когато от участниците в конкурса се изисква конкретна професионална квалификация, най-малко една трета от членовете на журито трябва да имат същата или еквивалентна квалификация.
Член 98
Решения нa журито
1. Журито е независимо при вземането на решения или изразяването на становища.
2. Журито разглежда представените от кандидатите планове и проекти анонимно и единствено въз основа на критериите, посочени в обявлението за конкурса.
3. Журито записва класирането на проектите съобразно качествата на всеки проект в доклад, подписан от членовете на журито, заедно с техните забележки и всякакви въпроси, които се нуждаят от изясняване.
4. Запазва се анонимност, докато журито не достигне до становище или решение.
5. При необходимост кандидатите могат да бъдат поканени да отговорят на въпроси, които журито е записало в протокола, за изясняване на всякакви аспекти от проектите.
6. Съставя се пълен протокол на диалога между членовете на журито и кандидатите.
ДЯЛ IV
УПРАВЛЕНИЕ
Член 99
Привеждане в изпълнение
1. С цел ефективно осигуряване на правилно и ефикасно изпълнение държавите членки гарантират, че най-малко посочените в настоящия член задачи се изпълняват от един или повече органи, ведомства или структури. Те посочват на Комисията всички органи, ведомства или структури, компетентни за изпълнението на тези задачи.
2. Държавите членки осигуряват мониторинг на прилагането на правилата за обществените поръчки.
Когато органите или структурите за мониторинг констатират, по собствена инициатива или след получаване на информация, конкретни нарушения или системни проблеми, те трябва да разполагат с правомощията да съобщават тези проблеми на националните одитни органи, съдилища или юрисдикции или други подходящи органи или структури, като омбудсмана, националните парламенти или комисиите към тях.
3. Резултатите от дейността по мониторинга съгласно параграф 2 се оповестяват публично чрез подходящи средства за информация. Тези резултати се предоставят и на Комисията. Те могат например да бъдат включени в докладите от мониторинга, посочени във втора алинея от настоящия параграф.
До 18 април 2017 г. и на всеки три години след това държавите членки представят на Комисията доклад от мониторинга, в който, когато е целесъобразно, е включена информация за най-често срещаните причини за неправилно прилагане или правна несигурност, включително евентуалните структурни или повтарящи се проблеми при прилагането на правилата, за степента на участие на МСП в обществените поръчки, както и за предотвратяването, разкриването и докладването по подходящ начин на случаите на измама, корупция, конфликт на интереси и други сериозни нередности в областта на обществените поръчки.
Комисията може, най-много на всеки три години, да изисква от държавите членки да предоставят информация за практическото прилагане на националните стратегически политики в областта на обществените поръчки.
За целите на настоящия параграф „МСП“ се разбират като съответстващите на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (44).
Въз основа на получените по този параграф данни Комисията редовно изготвя доклад за прилагането и за най-добрите практики, свързани с националните политики в областта на поръчките в рамките на вътрешния пазар.
4. Държавите членки гарантират, че:
а)
информацията и насоките относно тълкуването и прилагането на правото на Съюза в сферата на обществените поръчки се предоставят безплатно, за да се подпомогнат възлагащите органи и икономическите оператори, по-специално МСП, при правилното прилагане на правилата на Съюза за възлагане на обществени поръчки; както и
б)
възлагащите органи разполагат с подкрепа по отношение на планирането и провеждането на процедурите за възлагане на поръчки.
5. Без да се засягат общите процедури и работните методи, установени от Комисията за нейната комуникация и контакти с тях, държавите членки определят звена за контакт за сътрудничество с Комисията по отношение на прилагането на законодателството в областта на обществените поръчки.
6. Възлагащите органи съхраняват, най-малко за срока на поръчката, копия от всички сключени договори за поръчки на стойност, по-голяма или равна на:
а)
1 000 000 EUR при поръчки за доставки или услуги;
б)
10 000 000 EUR при поръчки за строителство.
Възлагащите органи предоставят достъп до тези договори; при все това обаче достъпът до конкретни документи или информация може да бъде отказан в степента и съгласно условията, предвидени в приложимите правила на Съюза или националните правила относно достъпа до документи и защитата на данни.
Член 100
Индивидуални доклади за процедури за възлагане на поръчка
1. Възложителите съхраняват необходимата информация за всеки договор за поръчка или рамково споразумение, попадащи в обхвата на настоящата директива, и за всеки случай на въвеждане на динамична система за покупки. Тази информация трябва да е достатъчна, за да им позволи в по-късен момент да обосноват взетите от тях решения във връзка със:
а)
квалифицирането и подбора на икономически оператори и възлагането на поръчки;
б)
използването на процедури на договаряне без предварителна покана за участие в състезателна процедура съгласно член 50;
в)
неприлагането на глави II-IV от дял II в съответствие с дерогациите, предвидени в глави II и III от дял I;
г)
ако е необходимо, мотивите за използване на други средства за комуникация, различни от електронните при електронното подаване
Възложителите могат да препращат към обявлението за възложена поръчка, изготвено съгласно член 70 или член 92, параграф 2, доколкото то съдържа изискваната по настоящия параграф информация.
2. Възложителите документират хода на всички процедури за възлагане на поръчка, независимо от това дали те се провеждат с помощта на електронни средства. За тази цел те осигуряват съхранението на достатъчно документация за обосноваване на решенията, взети на всички етапи от процедурата за възлагане на поръчка, например документация за комуникацията с икономическите оператори и вътрешните разисквания, подготовката на документацията за поръчката, диалога или договарянето, ако има такива, подбора и възлагането на поръчката. Документацията се съхранява за срок от най-малко три години от датата на възлагане на поръчката.
3. Информацията или документацията, или основни части от тях, се предават на Комисията или на националните органи, ведомства или структури по член 99 при поискване от тяхна страна.
Член 101
Национални доклади и статистическа информация
1. Комисията извършва преглед на качеството и пълнотата на данните, които могат да бъдат извлечени от обявленията по членове 67-71, 92 и 96, които се публикуват в съответствие с приложение IX.
Когато качеството и пълнотата на данните, посочени в първа алинея от настоящия параграф, не съответстват на задълженията по член 67, параграф 1, член 68, параграф 1, член 69, член 70, параграф 1, член 92, параграф 3 и член 96, параграф 2, Комисията изисква допълнителна информация от съответната държава членка. В разумен срок съответната държава членка предоставя изискваната от Комисията липсваща статистическа информация.
2. До 18 април 2017 г. и на всеки три години след това държавите членки изпращат на Комисията статистически доклад за поръчките, които биха били обхванати от настоящата директива, ако стойността им превишаваше съответния праг по член 15, като посочват оценка на обобщената обща стойност на тези поръчки през въпросния период. Тази оценка може по-специално да се основава на данни, налични вследствие на прилагането на националните изисквания за публикуване, или на приблизителни изчисления върху извадки.
Този доклад може да бъде включен в доклада по член 99, параграф 3.
Член 102
Административно сътрудничество
1. Държавите членки си оказват взаимопомощ и въвеждат мерки за ефективно съвместно сътрудничество с цел да се осигури обменът на информация по въпросите, посочени в членове 62, 81 и 84. Те гарантират поверителността на информацията, която обменят.
2. Компетентните органи на всички заинтересовани държави членки обменят информация в съответствие с правилата относно защитата на личните данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (45) и Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (46).
3. Най-късно до 18 април 2015 г. започва пилотен проект, който да установи дали за целите на обмена на информация по настоящата директива е подходящо използването на Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП), създадена с Регламент (ЕС) № 1024/2012.
ДЯЛ V
ДЕЛЕГИРАНИ ПРАВОМОЩИЯ, ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 103
Упражняване на делегираните правомощия
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 4, 17, 40, 41, 76 и 83, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 17 април 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 4, 17, 40, 41, 76 и 83, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегирано правомощие. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 4, 17, 40, 41, 76 и 83, единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 104
Процедура по спешност
1. Делегираните актове, приети съгласно настоящия член, влизат в сила незабавно и се прилагат, докато не бъдат представени възражения в съответствие с параграф 2. В нотификацията относно делегирания акт до Европейския парламент и до Съвета се посочват причините за използването на процедурата по спешност.
2. Европейският парламент или Съветът могат да възразят срещу делегиран акт в съответствие с процедурата, посочена в член 103, параграф 5. В такъв случай Комисията незабавно отменя акта след нотифицирането на решението на Европейския парламент или на Съвета, с което се представят възражения.
Член 105
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Консултативния комитет за обществени поръчки, създаден с Решение 71/306/ЕИО на Съвета (47). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 106
Транспониране и преходни разпоредби
1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, до 18 април 2016 г. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.
2. Независимо от параграф 1 от настоящия член, държавите членки могат да отложат прилагането на член 40, параграф 1 до 18 октомври 2018 г., освен в случаите, при които използването на електронни средства е задължително съгласно членове 52, 53, 54, член 55, параграф 3, член 71, параграф 2 или член 73.
Независимо от параграф 1 от настоящия член, държавите членки могат да отложат прилагането на член 40, параграф 1 по отношение на централните органи за покупки, посочени в член 55, параграф 3, до 18 април 2017 г.
Когато държава членка реши да отложи прилагането на член 40, параграф 1, тя осигурява предвижда за възложителите възможност да избират измежду следните средства за комуникация за целия обмен на съобщения и информация:
а)
електронни средства в съответствие с член 40;
б)
пощенска или друга подходяща куриерска услуга;
в)
факс;
г)
комбинация от тези средства.
3. Когато държавите членки приемат мерките, предвидени в параграфи 1 и 2, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното право, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 107
Отмяна
Директива 2004/17/ЕО се отменя, считано от 18 април 2016 г.
Позоваванията на отменената директива се считат за позовавания на настоящата директива и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение XXI.
Член 108
Преглед
Комисията извършва преглед на икономическите последици върху вътрешния пазар, по-специално с оглед на фактори като трансграничното възлагане на поръчки и разходите за сделките, произтичащи от прилагането на праговете по член 15, и докладва за това на Европейския парламент и на Съвета до 18 април 2019 г.
Когато е възможно и целесъобразно, Комисията разглежда възможността да предложи увеличение на праговите стойности, приложими по СДП, по време на следващия кръг от преговори. В случай на промяна на праговите стойности, приложими по СДП, когато е целесъобразно, след доклада се изготвя законодателно предложение за изменение на праговете, предвидени в настоящата директива.
Член 109
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 110
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
DIREKTIVA 2014/25/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 26. februarja 2014
o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1), člena 62 in člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Glede na rezultate delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo - učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnih naročilih“ se zdi primerno ohraniti pravila o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, saj nacionalni organi lahko še naprej vplivajo na ravnanje teh naročnikov, tudi z udeležbo v njihovem kapitalu in zastopanostjo v njihovih upravnih, vodstvenih ali nadzornih organih. Še en razlog za nadaljevanje urejanja naročil v teh sektorjih je zaprtost trgov, na katerih so dejavni ti naročniki v teh sektorjih, in sicer zaradi posebnih ali izključnih pravic, ki jih dodelijo države članice v zvezi z oskrbo, zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij za izvajanje zadevne storitve.
(2)
Da bi zagotovili odpiranje javnih naročil, ki jih oddajo naročniki v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, konkurenci, bi bilo treba oblikovati določbe za usklajevanje postopkov javnega naročanja pri naročilih nad določeno vrednostjo. Tako usklajevanje je potrebno, da se zagotovi učinek načel iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti načel prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter iz njih izhajajočih načel, kot so enaka obravnava, nediskriminacija, vzajemno priznavanje, sorazmernost in transparentnost. Usklajevanje postopkov javnega naročanja na ravni Unije bi moralo glede na naravo sektorjev, na katere vpliva, ob varovanju uporabe navedenih načel vzpostaviti okvir za premišljeno poslovno prakso in omogočiti največjo možno prožnost.
(3)
Za naročila, katerih vrednost je nižja od mejnih vrednosti za uporabo določb o usklajevanju na ravni Unije, je priporočljivo upoštevati sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi s pravilno uporabo pravil in načel iz PDEU.
(4)
Javna naročila imajo ključno vlogo pri strategiji Evropa 2020, določeni v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 “ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast), saj gre za enega od tržnih instrumentov, ki jih je treba uporabiti za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ob hkratnem zagotavljanju najučinkovitejše rabe javnih sredstev. V ta namen bi bilo treba pregledati in posodobiti pravila o javnem naročanju, sprejeta v skladu z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), da bi povečali učinkovitost javne porabe, olajšali predvsem sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri javnih naročilih, naročnikom pa omogočili boljšo uporabo javnih naročil v podporo skupnim družbenim ciljem. Treba je tudi pojasniti osnovne pojme in koncepte, da bi zagotovili večjo pravno varnost in upoštevali nekatere vidike s tem povezane ustaljene sodne prakse Sodišča Evropske unije.
(5)
Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (6), zlasti pri izbiri komunikacijskih sredstev, v zvezi s tehničnimi specifikacijami, merili za oddajo javnega naročila in pogoji za izvedbo javnega naročila.
(6)
Primerno je, da je pojem naročil čim bližje tistemu, ki se uporablja na podlagi Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), ob upoštevanju posebnosti, ki so značilne za sektorje, zajete v tej direktivi.
(7)
Opozoriti bi bilo treba, da nobena določba v tej direktivi držav članic ne zavezuje, da storitve, ki jih želijo opravljati same ali jih organizirati drugače kot v obliki javnega naročanja v smislu te direktive, oddajo v podizvajanje ali njihovo izvajanje prenesejo na zunanje izvajalce. Opravljanje storitev na podlagi zakonov, predpisov ali pogodb o zaposlitvi ne bi smelo biti zajeto. V nekaterih državah članicah bi to na primer lahko veljalo za opravljanje nekaterih storitev za skupnost, kot je dobava pitne vode.
(8)
Obenem je primerno opozoriti, da ta direktiva ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic o socialni varnosti. Prav tako ne bi smela obravnavati liberalizacije storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so pridržane za osebe javnega ali zasebnega prava, niti privatizacije oseb javnega prava, ki opravljajo storitve.
Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko države članice opravljanje storitev obveznega socialnega zavarovanja ali drugih storitev, kot so poštne storitve, organizirajo kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot opravljanje negospodarskih storitev splošnega pomena ali kot kombinacijo obeh. Primerno je pojasniti, da negospodarske storitve splošnega pomena ne bi smele spadati v področje uporabe te direktive.
(9)
Nazadnje bi bilo treba opozoriti, da ta direktiva ne vpliva na možnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s pravom Unije pri izpolnjevanju ciljev svoje javne politike opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena, njihov obseg in značilnosti storitve, ki se opravlja, vključno s kakršnimi koli pogoji glede kakovosti storitve. Ta direktiva prav tako ne bi smela vplivati na pristojnost nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, da v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), opravljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega ta direktiva ne obravnava financiranja storitev splošnega gospodarskega pomena ali sistemov pomoči, ki jih v skladu s pravili Unije o konkurenci dodelijo države članice, zlasti na socialnem področju.
(10)
Za javno naročilo bi se moralo šteti, da je javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi I, tudi takrat, ko javno naročilo zajema opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev, zlasti na področju gospodarjenja z nepremičninami, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje priložnostne glede na osnovni predmet javnega naročila in so torej njegova morebitna posledica ali dopolnitev, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v javno naročilo, javno naročilo storitev ne more opredeliti kot javno naročilo gradenj.
Zaradi raznolikosti javnih naročil gradenj bi morali naročniki imeti možnost določiti, da se javna naročila projektiranja in izvedbe gradenj oddajo bodisi ločeno bodisi skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja javnih naročil.
(11)
Izvedba gradnje v skladu z zahtevami naročnika predpostavlja, da mora slednji vnaprej natančno opredeliti vrsto gradnje ali vsaj odločilno vplivati na njeno projektiranje. Javno naročilo bi moralo biti uvrščeno med javna naročila gradenj, ne glede na to, ali izvajalec celotno gradnjo ali del gradnje opravi sam oziroma zagotovi, da se opravi kako drugače, pod pogojem, da izvajalca neposredno ali posredno zavezuje pravno izvršljiva obveznost dokončanja gradnje.
(12)
Sodišče Evropske unije je v svoji sodni praksi večkrat preučilo pojma „javni naročniki“ in zlasti „osebe javnega prava“. V pojasnilo, da bi moralo področje uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost, ostati nespremenjeno, je primerno obdržati opredelitev, na katero se je oprlo Sodišče, in vključiti nekatera pojasnila iz navedene sodne prakse kot ključ za razumevanje opredelitev samih, pri čemer ni namen spreminjati razumevanje pojma, kakor je podrobno opredeljen v sodni praksi.
V ta namen bi bilo treba pojasniti, da se oseba, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, si prizadeva za dobiček in nosi izgube, ki izhajajo iz opravljanja njene dejavnosti, ne bi smela šteti za „osebo javnega prava“, saj se lahko šteje, da so potrebe splošnega interesa, za katerih izpolnjevanje je bila ustanovljena ali zadolžena, industrijske ali poslovne narave. Podobno je bil v sodni praksi preučen tudi pogoj glede izvora financiranja zadevne osebe, kjer je med drugim pojasnjeno, da „pretežno“ financiranje pomeni več kot polovično in da so lahko del takega financiranja plačila uporabnikov, ki so določena, izračunana in prejeta v skladu s pravili javnega prava.
(13)
V primeru mešanih javnih naročil bi bilo treba veljavna pravila določiti glede na glavni predmet naročila, če so različni sestavni deli javnega naročila objektivno neločljivi. Zato bi bilo treba pojasniti, kako naj bi naročniki določili, ali so različni deli ločljivi ali ne. Tako pojasnilo bi bilo treba podpreti z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije. Ločljivost ali neločljivost različnih delov bi se morala določiti za vsak primer posebej, pri čemer izraženi ali domnevni nameni naročnika, da se različni vidiki, ki sestavljajo mešano javno naročilo, obravnavajo kot neločljivi, ne bi smeli zadostovati, temveč bi jih bilo treba podpreti z objektivnimi dokazi, ki bi te namene lahko upravičili in bi lahko potrdili potrebo po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila. Taka upravičena potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila bi lahko bila denimo prisotna v primeru gradnje ene same stavbe, del katere bi neposredno uporabljal zadevni naročnik, z drugim delom pa bi se upravljalo na podlagi koncesije, na primer za zagotavljanje javnih parkirnih mest. Pojasniti bi bilo treba, da se potreba po sklenitvi enotne pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko pojavi zaradi razlogov tehnične in gospodarske narave.
(14)
Pri mešanih javnih naročilih, ki jih je mogoče ločiti, imajo naročniki vedno možnost, da za posamezne dele mešanega javnega naročila oddajo ločena javna naročila, v tem primeru pa bi morale biti določbe, ki bi se uporabljale za vsak posamezni del, določene izključno na podlagi značilnosti zadevnega naročila. Če pa se naročniki odločijo v javno naročilo vključiti druge elemente - ne glede na njihovo vrednost in ne glede na pravno ureditev, ki bi sicer veljala za te dodane elemente - bi moralo biti vodilno načelo naslednje: v primeru, da bi bilo treba naročilo, če bi se oddalo samostojno, oddati na podlagi določb te direktive, bi se morala ta direktiva še naprej uporabljati za celotno mešano javno naročilo.
(15)
Vendar bi bilo treba predpisati posebne določbe za mešana javna naročila, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike oziroma dele, ki ne spadajo v področje uporabe PDEU. V takih primerih bi bilo treba omogočiti, da se ta direktiva ne uporablja, a pod pogojem, da oddajo enotnega javnega naročila upravičujejo objektivni razlogi in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pojasniti bi bilo treba, da naročnikom ne bi smeli onemogočiti, da za nekatera mešana javna naročila izberejo uporabo te direktive namesto Direktive 2009/81/ES.
(16)
Nadalje se javna naročila lahko oddajo za izpolnitev zahtev v zvezi z več dejavnostmi, za katere utegnejo veljati različne pravne ureditve. Pojasniti bi bilo treba, da bi morala biti pravna ureditev, ki se uporablja za enotno javno naročilo, ki naj bi zajemalo več dejavnosti, podrejena pravilom, ki se uporabljajo za dejavnost, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno. Določitev dejavnosti, za katero je javno naročilo pretežno namenjeno, lahko temelji na analizi zahtev, ki jih mora izpolnjevati določeno javno naročilo; to analizo izvede naročnik, zato da oceni vrednost javnega naročila in pripravi dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. V določenih primerih, kot je nakup enega samega kosa opreme za opravljanje dejavnosti, v zvezi s katerimi informacije, ki bi omogočale ocenitev vsakokratne stopnje uporabe, niso na voljo, je lahko objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je javno naročilo pretežno namenjeno. Določiti bi bilo treba, katera pravila veljajo za take primere.
(17)
Pojasniti bi bilo treba, da bi morali pojem „gospodarski subjekt“ razlagati dovolj široko, da bi zajemal katero koli osebo in/ali subjekt, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj, dobavo blaga ali opravljanje storitev, ne glede na to, v kateri pravni obliki se ta oseba in/ali subjekt odloči delovati. Pojem „gospodarski subjekt“ bi torej moral zajemati podjetja, podružnice, hčerinske družbe, partnerstva, zadruge, družbe z omejeno odgovornostjo, javne ali zasebne univerze in druge oblike subjektov, ki niso fizične osebe, ne glede na to, ali gre v vseh okoliščinah za „pravne osebe“ ali ne.
(18)
Pojasniti bi bilo treba, da skupine gospodarskih subjektov, tudi če obstajajo v obliki začasnih združenj, lahko sodelujejo v postopkih javnega naročanja, ne da bi za to morale prevzeti določeno pravno obliko. Če je to potrebno, na primer v primeru, ko se zahteva solidarna odgovornost, se določena oblika lahko zahteva ob oddaji javnega naročila takšnim skupinam.
Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi morali naročnikom omogočiti, da izrecno določijo, kako naj bi skupine gospodarskih subjektov izpolnile pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti, določene v tej direktivi, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, ki sodelujejo samostojno.
Za izvajanje javnih naročil s strani skupin gospodarskih subjektov utegne biti potrebno določiti pogoje, ki jih posameznim udeležencem ni treba izpolnjevati. Takšni pogoji, ki bi jih morali upravičevati objektivni razlogi in bi morali biti sorazmerni, bi lahko na primer zajemali zahtevo po imenovanju skupnega predstavnika ali vodilnega partnerja za namene postopka javnega naročanja ali zahtevo po informacijah o njihovi sestavi.
(19)
Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil o javnem naročanju v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je potrebno, da so vključeni naročniki opredeljeni na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato bi bilo treba zagotoviti, da se ohrani enako obravnavanje naročnikov v javnem sektorju in tistih v zasebnem sektorju. Prav tako je treba v skladu s členom 345 PDEU zagotoviti, da se ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah.
(20)
Pojem posebnih ali izključnih pravic je bistvenega pomena za opredelitev področja uporabe te direktive, saj za subjekte, ki v smislu te direktive niso javni naročniki niti javna podjetja, določbe te direktive veljajo le, kolikor na podlagi teh pravic opravljajo eno od dejavnosti, ki spada v področje njene uporabe. Zato je primerno pojasniti, da pravice, podeljene po postopku, ki temelji na objektivnih kriterijih, zlasti v skladu z zakonodajo Unije, in v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, za namene te direktive ne predstavljajo posebnih ali izključnih pravic.
Ta zakonodaja bi morala vključevati Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne (9), Direktivo 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (13).
Prav tako bi bilo treba pojasniti, da ta seznam zakonodaje ni izčrpen in da pravice v kakršni koli obliki, tudi kot akti o koncesiji, podeljene po drugih postopkih, ki temeljijo na objektivnih kriterijih in v katerih je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, ne pomenijo posebnih ali izključnih pravic za namene opredelitve področja uporabe te direktive, kar zadeva osebno veljavnost. Pojem izključnih pravic bi morali uporabljati tudi pri ugotavljanju, ali bi bilo mogoče uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa upravičiti s tem, da lahko gradnje, blago ali storitve zaradi varstva nekaterih izključnih pravic zagotovi le določen gospodarski subjekt.
Vendar bi bilo treba ob upoštevanju, da je ratio legis teh določb drugačen, pojasniti, da pojem izključnih pravic v obeh primerih nima nujno enakega pomena. Torej bi bilo treba pojasniti, da subjekt, ki na podlagi postopka, ki temelji na objektivnih kriterijih in v katerem je bila zagotovljena ustrezna transparentnost, pridobi izključno pravico za opravljanje določene storitve na danem geografskem območju, ne bi bil naročnik, če bi šlo za osebo zasebnega prava, bi pa vseeno bil edini subjekt, ki bi na tem območju lahko opravljal zadevno storitev.
(21)
Nekateri naročniki so dejavni na področjih proizvodnje, prenosa ali distribucije toplote in hlajenja. Morda je nekoliko nejasno, katera pravila se uporabljajo za dejavnosti, povezane z ogrevanjem, in katera za dejavnosti, povezane s hlajenjem. Zato bi bilo treba pojasniti, da za javne naročnike ter javna in zasebna podjetja, dejavna v sektorju ogrevanja, veljajo pravila te direktive, vendar mora biti pri zasebnih podjetjih za uporabo pravil te direktive izpolnjen dodaten pogoj, in sicer da delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic. Na drugi strani pa za javne naročnike, dejavne v sektorju hlajenja, veljajo pravila Direktive 2014/24/EU, za javna in zasebna podjetja pa, ne glede na to, ali delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, pravila o javnem naročanju ne veljajo. Na koncu bi bilo treba pojasniti še, da bi bilo treba javna naročila, oddana za izvajanje pogodb, ki se hkrati nanašajo na ogrevanje in hlajenje, obravnavati v skladu z določbami o javnih naročilih za izvajanje več dejavnosti, na podlagi česar se določi, katera pravila javnega naročanja, če sploh katera, bodo urejala njihovo oddajo.
(22)
Pred kakršno koli načrtovano spremembo področja uporabe te direktive in Direktive 2014/24/EU za ta sektor bi bilo treba preučiti položaj sektorja hlajenja, da bi pridobili dovolj informacij, zlasti v zvezi s konkurenčnim položajem, obsegom čezmejnega javnega naročanja in mnenji zainteresiranih strani. Ker bi lahko uporaba Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14) za ta sektor bistveno vplivala na odpiranje trga, bi bilo ustrezno, da se preučitev opravi pri oceni učinka Direktive 2014/23/EU.
(23)
Pojasniti bi bilo treba, da v tej direktivi uporabljeni pojem „dobava električne energije“ zajema proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo električne energije, pri čemer to nikakor ne razširja področja uporabe te direktive.
(24)
Naročniki, ki delujejo v sektorju pitne vode, se lahko ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, kot so projekti na področju vodnega inženirstva, namakanja, osuševanja površin ali odstranjevanja in čiščenja odpadnih voda. V takih primerih bi morali imeti naročniki možnost uporabiti postopke javnega naročanja, določene v tej direktivi, v zvezi z vsemi svojimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, ne glede na to, kateri del vodnega cikla zadevajo. Vendar so pravila javnega naročanja v takšni obliki, kakršna se predlaga za dobave blaga, neustrezna za nabavo vode, saj je vodo treba zagotoviti iz virov, ki so blizu območja, na katerem se bo uporabljala.
(25)
Primerno je izključiti javna naročila, namenjena za iskanje nafte in plina, saj je bilo ugotovljeno, da je v tem sektorju neprestano prisoten tolikšen konkurenčni pritisk, da disciplina javnega naročanja, ki jo prinašajo pravila Unije o javnem naročanju, ni več potrebna. Ker črpanje nafte in plina še vedno spada v področje uporabe te direktive, bi bilo morda treba ločiti pojma „iskanje“ in „črpanje“. Pojem „iskanje“ bi moral vključevati dejavnosti, s katerimi se na danem območju odkrivajo morebitna nahajališča nafte in plina, ter - v takem primeru - za izkoriščanje v komercialne namene, medtem ko bi moralo „črpanje“ pomeniti „proizvodnjo“ nafte in plina. V skladu z uveljavljeno prakso v primerih združitev bi se moralo šteti, da „proizvodnja“ vključuje tudi „razvoj“, to je vzpostavitev ustrezne infrastrukture za proizvodnjo v prihodnosti (naftne ploščadi, naftovodi, plinovodi, terminali itd.).
(26)
Javni naročniki bi morali uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, ki jih imajo po nacionalnem pravu na voljo za preprečevanje izkrivljanj pri izvajanju postopkov naročanja, ki izvirajo iz nasprotij interesov. To bi lahko zajemalo postopke za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje nasprotij interesov.
(27)
S Sklepom Sveta 94/800/ES (15) je bil odobren zlasti Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA). Cilj Sporazuma GPA je vzpostaviti večstranski okvir uravnoteženih pravic in obveznosti glede javnih naročil, da bi dosegli liberalizacijo in rast svetovne trgovine. Pri javnih naročilih, zajetih v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih pripombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA in v drugih zadevnih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, bi morali naročniki obveznosti iz teh sporazumov izpolnjevati tako, da bi to direktivo uporabljali za gospodarske subjekte tretjih držav, ki so podpisnice teh sporazumov.
(28)
Sporazum GPA se uporablja za javna naročila nad v njem določenimi mejnimi vrednostmi in izraženimi kot posebne pravice črpanja. Mejne vrednosti iz te direktive bi bilo treba uskladiti, da bodo ustrezale enakovrednim mejnim vrednostim iz Sporazuma GPA, izraženim v eurih. Treba bi bilo določiti tudi redne revizije mejnih vrednosti, izraženih v eurih, da se z navadno matematično operacijo prilagodijo morebitnim spremembam vrednosti eura glede na te posebne pravice črpanja.
Poleg teh rednih matematičnih prilagoditev bi bilo treba v naslednjem krogu pogajanj preučiti možnost zvišanja mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA.
Da se prepreči pomnožitev mejnih vrednosti, je poleg tega primerno, brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije, še naprej uporabljati enake mejne vrednosti za vse naročnike, ne glede na sektor, v katerem delujejo.
(29)
Pojasniti bi bilo treba, da se morajo za ocenitev vrednosti naročila upoštevati vsi prihodki, ne glede na to, ali izvirajo od naročnika ali od tretjih oseb.
Pojasniti bi bilo treba tudi, da naj bi za namen ocenitve mejnih vrednosti pojem podobnega blaga razumeli kot proizvode, ki so namenjeni enaki ali podobni uporabi, kot na primer dobava različnih vrst živil ali raznih kosov pisarniškega pohištva. Običajno bi gospodarski subjekt, dejaven na zadevnem področju, tako blago verjetno dobavljal v okviru svojega normalnega nabora proizvodov.
(30)
Za namene ocenjevanja vrednosti določenega javnega naročila bi bilo treba pojasniti, da je ocena vrednosti na podlagi razdelitve javnega naročila dopustna zgolj v primeru, ko to upravičujejo objektivni razlogi. Lahko bi bilo na primer upravičeno, da se vrednost javnega naročila oceni na ravni ločene organizacijske enote naročnika, če je zadevna enota samostojno odgovorna za javno naročilo. To je mogoče domnevati, kadar ločena organizacijska enota samostojno vodi postopke javnega naročanja in sprejema odločitve o nakupu, razpolaga z ločeno proračunsko vrstico za zadevna naročila ter samostojno sklene naročilo, ki ga financira iz proračuna, s katerim razpolaga. Razdelitev ni upravičena, če naročnik naročanje zgolj decentralizirano organizira.
(31)
Glede na to, da je ta direktiva naslovljena na države članice, se ne uporablja za javna naročila, ki jih izvajajo mednarodne organizacije v svojem imenu in za svoj račun. Treba pa je pojasniti, v kakšnem obsegu bi morali to direktivo uporabljati za javna naročila, ki jih urejajo posebni mednarodni predpisi.
(32)
Opozoriti bi bilo treba, da storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov ter druge podobne oblike alternativnega reševanja sporov običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za javna naročila za opravljanje takšnih storitev, ne glede na njihovo poimenovanje v nacionalnem pravu.
(33)
Izvajalce nekaterih pravnih storitev določi sodišče zadevne države članice, nekatere tovrstne storitve vključujejo zastopanje strank v sodnih postopkih po odvetnikih, nekatere morajo opravljati notarji ali pa so takšne storitve povezane z izvajanjem javne oblasti. Takšne pravne storitve običajno opravljajo organi ali posamezniki, imenovani ali izbrani na način, ki ga ni mogoče urediti s pravili o javnem naročanju, to na primer velja za imenovanje državnih tožilcev v nekaterih državah članicah. Tovrstne pravne storitve bi bilo zato treba izvzeti iz področja uporabe te direktive.
(34)
Primerno je določiti, da pojem finančnih instrumentov, kakor je naveden v tej direktivi, pomeni isto kot v drugi zakonodaji na področju notranjega trga, ob upoštevanju nedavne ustanovitve Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost pa bi bilo treba določiti, da so posli, izvedeni v okviru navedenega instrumenta in navedenega mehanizma, izključeni iz področja uporabe te direktive. Obenem bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti iz področja uporabe te direktive izključena tudi posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov ali z drugimi posli v zvezi z njimi.
(35)
Opozoriti bi bilo treba, da člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (16) izrecno določa, da se direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES uporabljata za pogodbe o storitvah in pogodbe o izvajanju javnih storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza, medtem ko se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja za koncesije za storitve avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se navedena uredba še naprej uporablja za pogodbe o izvajanju javnih storitev in za koncesije za storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico. Da bi pojasnili razmerje med to direktivo in Uredbo (ES) št. 1370/2007, bi bilo treba izrecno določiti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati za pogodbe o izvajanju javnih storitev zaradi opravljanja storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico, za sklepanje katerih bi bilo treba še naprej uporabljati navedeno uredbo. Če Uredba (ES) št. 1370/2007 nacionalnemu pravu dopušča, da odstopa od njenih pravil, bi morale imeti države članice v nacionalnem pravu še naprej možnost določiti, da se morajo pogodbe o izvajanju storitev javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico sklepati po postopku, ki je v skladu z njihovimi splošnimi pravili o javnem naročanju.
(36)
Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere storitve v sili, če jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja, saj bi težko ohranili posebno naravo teh organizacij, če bi bilo izvajalce storitev treba izbirati v skladu s postopki iz te direktive. Vendar pa izključitev ne bi smela preseči nujno potrebnega; zato bi bilo treba izrecno določiti, da ne bi smeli izključiti storitev prevoza bolnikov z reševalnimi vozili. V zvezi s tem je treba tudi pojasniti, da skupina 601 iz nomenklature CPV „storitve kopenskega prevoza“ ne zajema storitev reševalnih vozil, ki so v razredu CPV 8514. Pojasniti bi bilo torej treba, da bi morala za storitve, ki so zajete s kodo CPV 85143000-3, pri katerih gre izključno za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili, veljati posebna ureditev, določena za socialne in druge storitve (v nadaljnjem besedilu: enostavnejša ureditev) Posledično bi enostavnejša ureditev veljala tudi za mešana javna naročila za opravljanje storitev reševalnih vozil na splošno, če bi bila vrednost storitev za prevoz bolnikov z reševalnimi vozili višja od vrednosti drugih storitev reševalnih vozil;
(37)
V nekaterih primerih je javni naročnik ali združenje javnih naročnikov edino, ki lahko opravlja določeno storitev, za kar ima na podlagi zakonov ali drugih objavljenih predpisov, ki so skladni s PDEU, izključno pravico. Pojasniti bi bilo treba, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil storitev takemu javnemu naročniku ali združenju javnih naročnikov.
(38)
Obstaja precejšnja pravna negotovost glede vprašanja, v kolikšni meri bi morale biti pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene med javnimi naročniki, zajete v pravilih o javnem naročanju. Države članice in celo javni naročniki si zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije razlagajo različno. Glede na to, da naj bi se ta sodna praksa uporabljala tudi za javne organe, kadar delujejo v sektorjih, zajetih v tej direktivi, je primerno zagotoviti, da se v tej direktivi in Direktivi 2014/24/EU uporabljajo ista pravila, ki naj se v obeh razlagajo enako.
(39)
Mnogi naročniki so organizirani kot gospodarska skupina, ki lahko združuje več posameznih podjetij; pogosto imajo posamezna podjetja točno določeno vlogo v okviru gospodarske skupine. Zato je primerno izključiti določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki se oddajo povezanemu podjetju, katerega glavna dejavnost je zagotavljanje teh storitev, blaga ali gradenj skupini, katere del je, in ne njihovo ponujanje na trgu. Primerno je tudi, da se izključijo določena javna naročila storitev, blaga in gradenj, ki jih naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je in ki ga je ustanovilo več naročnikov za opravljanje dejavnosti iz te direktive. Vendar je primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali skupnih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti z zgornjo mejo, v okviru katere lahko podjetja ustvarijo del svojega prometa na trgu ter nad katero bi izgubila možnost, da se jim javna naročila oddajo brez javnih razpisov, ter za sestavo skupnih podjetij in trdnost povezav med temi skupnimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo.
(40)
Primerno je tudi pojasniti razmerja med določbami o sodelovanju med javnimi organi in določbami o oddaji javnih naročil povezanim podjetjem ali v okviru skupnih podjetij.
(41)
Podjetja bi se morala šteti za povezana podjetja, če med naročnikom in zadevnim podjetjem obstaja neposreden ali posreden prevladujoč vpliv ali ima nad njima prevladujoč vpliv drugo podjetje; v tej zvezi udeležba zasebnega kapitala kot taka ne bi smela biti pomembna. Preverjanje, ali je posamezno podjetje povezano z določenim naročnikom, bi moralo biti mogoče izvesti na čim enostavnejši način. Ker je treba morebiten obstoj takšnega neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti že zaradi odločanja o tem, ali je treba letne računovodske izkaze zadevnih podjetij in naročnikov konsolidirati, bi bilo treba podjetja v primeru konsolidacije njihovih letnih računovodskih izkazov tako šteti za povezana podjetja. Vendar se pravila Unije o konsolidiranih računovodskih izkazih v nekaterih primerih ne uporabljajo, na primer zaradi velikosti vključenih podjetij ali neizpolnjevanja nekaterih pogojev v zvezi z njihovo pravno obliko. V takšnih primerih - če se Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) ne uporablja - bo treba obstoj neposrednega ali posrednega prevladujočega vpliva preveriti ob upoštevanju lastništva, finančne udeležbe ali predpisov, ki urejajo delovanje teh podjetij.
(42)
Spodbujati bi bilo treba sofinanciranje programov raziskav in razvoja s strani industrije. Zato bi bilo treba pojasniti, da se ta direktiva uporablja samo, kadar takega sofinanciranja ni in kadar rezultati dejavnosti raziskav in razvoja pripadajo zadevnemu naročniku. To pa ne bi smelo izključevati možnosti, da izvajalec storitev, ki je te dejavnosti izvedel, o njih objavi poročilo, pod pogojem, da naročnik obdrži izključno pravico uporabe rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja pri izvajanju svojih dejavnosti. Vendar pa uporabe te direktive ne bi smela preprečiti nikakršna navidezna izmenjava rezultatov dejavnosti raziskav in razvoja niti povsem simbolična udeležba pri plačilu izvajalca storitev.
(43)
Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za javna naročila, ki naj bi dovoljevala opravljanje dejavnosti, ki je predmet te direktive, niti za projektne natečaje, ki se organizirajo za opravljanje take dejavnosti, če je ta v državi članici, v kateri se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Zato je primerno obdržati postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive ali njihove dele in ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Tak postopek bi moral zagotoviti pravno varnost za zadevne naročnike in ustrezen postopek odločanja ter v kratkem roku zagotoviti enotno uporabo prava Unije na tem področju. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se vse odločbe oziroma sklepi glede uporabe ustreznih določb iz člena 30 Direktive 2004/17/ES, sprejeti pred začetkom veljavnosti te direktive, uporabljajo še naprej.
(44)
Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi objektivnih kriterijev, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja ali njegovih zadevnih delov. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo - bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 35 - in ki jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov. Ocena neposredne izpostavljenosti konkurenci, ki se lahko opravi v okviru te direktive, zato ne posega v polno uporabo konkurenčnega prava.
(45)
Pri ocenjevanju, ali je dani sektor neposredno izpostavljen konkurenci oziroma ali so konkurenci izpostavljeni njegovi deli, bi bilo treba preučiti tako imenovani „relevantni geografski trg“, to je specifično območje, na katerem zadevno dejavnost ali njene dele izvaja zadevni gospodarski subjekt. Ker je ta pojem ključnega pomena za ocenjevanje, bi ga bilo treba ustrezno opredeliti na podlagi veljavnih pojmov iz prava Unije. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se relevantni geografski trg morebiti ne ujema z ozemljem zadevne države članice; zato bi lahko bile odločitve glede uporabe izjeme omejene na dele ozemlja zadevne države članice.
(46)
Šteti bi se moralo, da sta izvajanje in uporaba ustrezne zakonodaje Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela zadosten razlog za domnevo, da je do zadevnega trga zagotovljen prost dostop. Tako ustrezno zakonodajo bi bilo treba določiti v prilogi, ki jo lahko posodablja Komisija. Komisija bi morala pri posodabljanju navedene priloge upoštevati zlasti morebitno sprejetje ukrepov, ki bi omogočili, da se konkurenci resnično odprejo tudi drugi sektorji poleg tistih, za katere je zakonodaja že navedena v navedeni prilogi, kot je na primer nacionalni železniški potniški promet.
(47)
Če prostega dostopa do danega trga ni mogoče predpostavljati na podlagi izvajanja ustrezne zakonodaje Unije, bi bilo treba dokazati, da je takšen dostop pravno in dejansko prost. Če država članica uporabo pravnega akta Unije o odprtju danega sektorja konkurenci razširi na primere zunaj področja uporabe navedenega pravnega akta - denimo Direktivo 94/22/ES uporabi za sektor premogovništva ali Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) za potniške storitve na nacionalni ravni - bi bilo treba to okoliščino upoštevati pri ocenjevanju, ali je dostop do zadevnega sektorja prost.
(48)
Neodvisni nacionalni organi, kot so sektorski regulatorji ali organi za konkurenco, imajo običajno specializirano znanje in izkušnje ter informacije, ki bi bili relevantni pri ocenjevanju, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Zahtevkom za izjemo bi torej po potrebi morali priložiti ali vanje vključiti posodobljeno mnenje o konkurenčnih razmerah v zadevnem sektorju, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost.
Če neodvisni nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, ne sprejme obrazloženega in utemeljenega mnenja, bi bilo za oceno zahtevka za izjemo potrebno več časa. Roke, ki jih ima Komisija na voljo za izvedbo takih ocen, bi bilo torej treba ustrezno prilagoditi.
(49)
Komisija bi vedno morala preučiti zahtevke, ki upoštevajo podrobna pravila za uporabo postopkov za ugotavljanje, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele. Prav tako pa bi bilo treba pojasniti, da zaradi morebitne kompleksnosti takih zahtevkov morda ni vedno možno zagotoviti, da se v veljavnih rokih sprejmejo izvedbeni akti, v katerih se določi, ali je dana dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, oziroma ali to velja za njene dele.
(50)
Pojasniti bi bilo treba, da bi Komisija morala imeti možnost, da od držav članic ali naročnikov zahteva predložitev informacij ali pa dopolnitev oziroma pojasnitev že danih informacij. Komisija bi za to morala določiti ustrezen rok, pri katerem bi se upoštevali dejavniki, kot so kompleksnost zahtevanih informacij in težavnost dostopa do njih, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi to, da mora Komisija spoštovati roke, določene za sprejetje izvedbenega akta.
(51)
Zaposlitev in poklic prispevata k vključevanju v družbo in sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vse. V tem okviru so lahko invalidska podjetja zelo pomembna. Enako velja za druga socialna podjetja, katerih glavni cilj je podpreti družbeno in poklicno vključevanje ali ponovno vključevanje invalidnih in prikrajšanih oseb, na primer brezposelnih, pripadnikov prikrajšanih manjšin ali drugače socialno marginaliziranih skupin. Vendar se lahko zgodi, da taka podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti naročil. Zato je primerno določiti, da lahko države članice pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja ali določenih sklopov teh javnih naročil pridržijo za taka podjetja ali da izvedbo javnih naročil pridržijo za programe zaščitnega zaposlovanja.
(52)
Zaradi ustrezne vključitve okoljskih in socialnih zahtev ter zahtev s področja dela v postopke javnega naročanja je nadvse pomembno, da države članice in naročniki z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so izpolnjene obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki veljajo na kraju izvajanja gradenj ali opravljanja storitev in izhajajo iz zakonov, uredb, odredb in sklepov, sprejetih na nacionalni ravni in na ravni Unije, pa tudi iz kolektivnih pogodb, če so takšna pravila in njihova uporaba skladna s pravom Unije. Pri izvajanju javnega naročila bi bilo treba spoštovati tudi obveznosti, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedeni v Prilogi XIV. Vendar pa navedeno nikakor ne bi smelo preprečevati uporabe za delavce ugodnejših pogojev zaposlitve.
Ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z osnovnimi načeli prava Unije, da se zagotovi zlasti enaka obravnava. Takšne ustrezne ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES (19) in na način, ki zagotavlja enako obravnavo ter ni neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov in delavcev iz drugih držav članic.
(53)
Za kraj opravljanja storitev bi moral šteti kraj, v katerem se izvajajo značilne naloge. Če se storitve opravljajo na daljavo, kot na primer storitve klicnih centrov, bi bilo treba šteti, da je kraj opravljanja storitve kraj, v katerem se izvajajo, ne glede na kraje in države članice, ki so jim storitve namenjene.
(54)
Zadevne obveznosti bi se lahko odražale v določilih pogodbe o izvedbi javnega naroča. Prav tako bi moralo bilo možno v pogodbe vključiti določila za zagotavljanje upoštevanja kolektivnih pogodb v skladu s pravom Unije. Neizpolnjevanje zadevnih obveznosti bi se lahko obravnavalo kot huda kršitev s strani zadevnega gospodarskega subjekta, zaradi katere je lahko ta gospodarski subjekt izključen iz postopka oddaje javnega naročanja.
(55)
Upoštevanje določb okoljskega, socialnega in delovnega prava bi bilo treba spremljati v ustreznih fazah postopka javnega naročanja, to je pri uporabi splošnih načel, ki urejajo izbor udeležencev in oddajo javnih naročil, pri uporabi pogojev za izključitev in pri uporabi določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami. Preverjanje, potrebno v ta namen, bi bilo treba izvajati v skladu z ustreznimi določbami te direktive, zlasti določbami, ki urejajo dokazila in lastne izjave.
(56)
Nobena določba v tej direktivi ne bi smela preprečiti uvedbe ali uveljavitve ukrepov, potrebnih za varovanje javnega reda, javne morale, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi in živali, ohranitve rastlinskega življenja, ali drugih okoljskih ukrepov, zlasti zaradi trajnostnega razvoja, pod pogojem, da so ti ukrepi v skladu s PDEU.
(57)
Raziskave in inovacije, vključno z ekološkimi in socialnimi inovacijami, so med glavnimi gibali prihodnje rasti in v središču strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Naročniki bi morali zagotoviti najboljšo strateško uporabo naročil za spodbujanje inovacij. Naročanje inovativnega blaga, gradenj in storitev ima ključno vlogo pri povečanju učinkovitosti in kakovosti javnih storitev ter spopadanju z velikimi družbenimi izzivi. Prispeva k doseganju najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno ter širših gospodarskih, okoljskih in družbenih koristi v smislu oblikovanja novih idej, njihovega prenosa v inovativne proizvode in storitve ter s tem spodbujanja trajnostne gospodarske rasti.
Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“ opredeljenih več modelov javnega naročanja, ki zadevajo naročanje tistih raziskovalnih in razvojnih storitev, ki ne spadajo v področje uporabe te direktiv. Ti modeli bi bili še naprej na voljo, a tudi ta direktiva bi morala prispevati k lažjemu javnemu naročanju na področju inovacij in državam članicam pomagati pri doseganju ciljev Unije inovacij.
(58)
Zaradi pomembnosti inovacij bi bilo treba naročnike spodbujati, da variantne ponudbe dovolijo čim pogosteje. Zato bi bilo naročnike treba opozoriti, da morajo pred navedbo, da so variantne ponudbe dovoljene, opredeliti minimalne zahteve, ki jih morajo take ponudbe izpolnjevati.
(59)
Če rešitve, ki na trgu že obstajajo, ne morejo zadostiti potrebi po razvoju inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje ter po njeni naknadni nabavi, bi morali naročniki imeti dostop do posebnega postopka javnega naročanja, kar zadeva javna naročila, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Posebni postopek bi moral naročnikom omogočiti, da za razvoj in naknadno nabavo novega, inovativnega proizvoda, storitve ali gradnje sklenejo dolgoročno partnerstvo za inovacije, če se ta inovativni proizvod, storitev ali gradnja lahko zagotovi v skladu z dogovorjeno kakovostjo izvedbe in dogovorjenimi stroški, ne da bi bil za nabavo potreben ločen postopek oddaje javnega naročila. Partnerstvo za inovacije bi moralo temeljiti na postopkovnih pravilih, ki se uporabljajo za postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, javna naročila pa bi se morala oddati le na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo, kar je najprimernejše za primerjavo ponudb za inovativne rešitve. Partnerstvo za inovacije bi moralo biti tako pri zelo velikih kot pri manjših inovativnih projektih strukturirano tako, da bi lahko zagotovilo potrebno „povpraševanje trga“, ki bi spodbudilo razvoj inovativne rešitve brez zapiranja trga. Naročniki zato ne bi smeli uporabljati partnerstev za inovacije tako, da bi preprečevali, omejevali ali izkrivljali konkurenco. V nekaterih primerih bi sklenitev partnerstev za inovacije z več partnerji lahko prispevala k preprečevanju takšnih posledic.
(60)
Iz izkušenj je razvidno, da je konkurenčni dialog iz Direktive 2014/24/EU uporaben v primerih, pri katerih javni naročniki ne morejo opredeliti sredstev za zadovoljitev svojih potreb ali presoditi, kaj lahko ponudi trg v smislu tehničnih, finančnih ali pravnih rešitev. To se lahko zgodi zlasti pri inovativnih projektih, izvajanju pomembnih projektov na področju integrirane prometne infrastrukture, projektov za velika računalniška omrežja ali projektov, ki vključujejo kompleksno in strukturirano financiranje. Državam članicam bi torej morali dovoliti, da dajo to orodje na razpolago naročnikom. Javne naročnike bi bilo treba po potrebi spodbujati k imenovanju vodje projekta, ki bi zagotavljal dobro sodelovanje med gospodarskimi subjekti in javnim naročnikom v postopku oddaje javnega naročila.
(61)
Zaradi škodljivih učinkov na konkurenco bi se morali postopki s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa uporabljati samo v zelo izjemnih okoliščinah. Ta izjema bi morala biti omejena na primere, v katerih objava ni mogoča zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, ali v katerih je že na samem začetku jasno, da objava ne bo spodbudila konkurence ali boljših rezultatov javnega naročanja, ne nazadnje zato, ker objektivno obstaja le en gospodarski subjekt, ki lahko izvede javno naročilo. To velja za umetnine, pri katerih identiteta umetnika sama po sebi določa enkratnost in unikatno vrednost umetniškega predmeta. Za ekskluzivnost so lahko tudi drugi razlogi, a uporabo postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa lahko upraviči le objektivna ekskluzivnost, če ekskluzivnosti ni ustvaril sam naročnik zaradi prihodnjega postopka javnega naročanja.
Naročniki, ki se sklicujejo na to izjemo, bi morali navesti, zakaj ni razumnih alternativ ali nadomestil, kot na primer uporaba alternativnih distribucijskih kanalov, tudi zunaj države članice naročnika, ali razmislek o funkcionalno primerljivih gradnjah, blagu in storitvah.
Če se ekskluzivnost pojavi zaradi tehničnih razlogov, bi bilo treba te razloge za vsak primer posebej natančno opredeliti in upravičiti. Ti razlogi bi denimo lahko vključevali skorajšnjo tehnično nemožnost, da bi zahtevano kakovost izvedbe dosegel kak drug gospodarski subjekt, ali potrebo po uporabi posebnega znanja, orodij ali sredstev, ki jih ima na razpolago le en gospodarski subjekt. Tehnični razlogi lahko izvirajo tudi iz posebnih zahtev glede interoperabilnosti, ki jih je treba izpolniti, da se zagotovi delovanje gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila.
Postopek javnega naročanja ni uporaben, če se blago nabavi neposredno na blagovni borzi, vključno s tržnimi platformami za blago, kot so kmetijsko blago in surovine, ter energetskimi borzami, na katerih regulirana in nadzorovana večstranska struktura trgovanja že po naravi zagotavlja tržne cene.
(62)
Pojasniti bi bilo treba, da določbe v zvezi z varovanjem zaupnosti informacij nikakor ne preprečujejo javnega razkritja nezaupnih delov sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila niti njihovih nadaljnjih sprememb.
(63)
Z elektronskimi informacijskimi in komunikacijskimi sredstvi se lahko zelo poenostavi objava naročil ter povečata učinkovitost in transparentnost postopkov javnega naročanja. Ta sredstva bi morala postati standardna sredstva sporočanja in izmenjave informacij v postopkih javnega naročanja, saj znatno povečujejo možnosti gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopkih naročanja na celotnem notranjem trgu. V ta namen bi moralo postati obvezno naslednje: pošiljanje obvestil v elektronski obliki, dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki in - po prehodnem obdobju 30 mesecev - popolnoma elektronska komunikacija, to je komunikacija z elektronskimi sredstvi v vseh fazah postopka, vključno s pošiljanjem prijav za sodelovanje in zlasti pošiljanjem ponudb (elektronska predložitev ponudb). Državam članicam in naročnikom bi morali dovoliti, da na tem področju naredijo še več, če želijo. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev v skladu s to direktivo naročnikom ne bi smela predpisovati elektronske obdelave ponudb niti ne bi smela nalagati elektronskega ocenjevanja ali avtomatske obdelave. V skladu s to direktivo pa obvezna uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev ne bi smela zadevati nobenih delov postopka javnega naročanja po oddaji javnega naročila niti notranje komunikacije pri naročniku.
(64)
Naročniki bi morali - razen v nekaterih posebnih primerih - uporabljati elektronska komunikacijska sredstva, ki so nediskriminatorna, splošno dostopna in interoperabilna s proizvodi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne omejujejo dostopa do postopka javnega naročanja. Pri uporabi takšnih komunikacijskih sredstvih bi morali ustrezno upoštevati tudi dostopnost za invalidne osebe. Pojasniti bi bilo treba, da obvezna uporaba elektronskih sredstev v vseh fazah postopka javnega naročanja ne bi bila ustrezna, niti če bi bila za to potrebna posebna orodja ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive, niti če bi bila obdelava zadevnih sporočil možna samo z uporabo specializirane pisarniške opreme. Naročniki zato v nekaterih primerih, ki bi jih bilo treba izčrpno navesti, ne bi smeli biti primorani zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v postopku predložitve ponudb. Ta direktiva določa, da bi morali sem spadati tudi primeri, v katerih bi bila potrebna uporaba specializirane pisarniške opreme, ki naročnikom ni splošno dostopna, na primer tiskalniki širokega formata. V nekaterih postopkih javnega naročanja je lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedena zahteva za predložitev fizičnega modela ali makete, ki je naročniku ni mogoče predložiti z uporabo elektronskih sredstev. V takih primerih bi bilo treba model naročniku poslati po pošti ali drugi primerni kurirski službi.
Vendar bi bilo treba pojasniti, da bi morala biti uporaba drugih komunikacijskih sredstev omejena na tiste dele ponudbe, za katere se elektronska komunikacijska sredstva ne zahtevajo.
Primerno je pojasniti, da bi morali naročniki imeti možnost, da določijo največjo velikost datotek, ki se lahko predložijo, kadar je to potrebno zaradi tehničnih razlogov.
(65)
V nekaterih izjemnih primerih bi naročnikom morali dovoliti, da ne uporabljajo elektronskih komunikacijskih sredstev, če bi bilo to potrebno zaradi varstva posebej občutljivih informacij. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali v primeru, ko se lahko potrebna stopnja varstva zagotovi z uporabo elektronskih sredstev, ki niso splošno dostopna, uporabljati taka elektronska sredstva. Tak primer je lahko denimo, kadar naročniki zahtevajo, da se uporabljajo posebna varna komunikacijska sredstva, do katerih nudijo dostop.
(66)
Različni tehnični formati ali postopki ter standardi sporočanja bi lahko ovirali interoperabilnost, ne le znotraj posamezne države članice, temveč tudi in zlasti med državami članicami. Za sodelovanje v postopku javnega naročanja, pri katerem se dovoli ali zahteva uporaba elektronskih katalogov, to je formata za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in ustrezen za elektronsko uporabo, bi na primer moral gospodarski subjekt zaradi odsotnosti standardizacije svoje kataloge prilagoditi posameznemu postopku javnega naročanja, kar pomeni, da bi moral zagotoviti zelo podobne informacije v različnih formatih glede na specifikacije zadevnega naročnika. Standardizacija formatov kataloga bi torej izboljšala raven interoperabilnosti, povečala učinkovitost ter tudi zmanjšala prizadevanje, ki se zahteva od gospodarskih subjektov.
(67)
Komisija bi morala pri preučitvi, ali obstaja potreba, da se z določitvijo obvezne uporabe nekaterih standardov zagotovi ali poveča interoperabilnost med različnimi tehničnimi formati ali standardi na področju postopkov in sporočanja, in - če ta potreba obstaja - katere standarde bi bilo treba uvesti, čim bolj upoštevati mnenja zadevnih zainteresiranih strani. Preučiti bi morala tudi, do katere mere gospodarski subjekti in naročniki v praksi že uporabljajo določen standard ter kako uspešna je ta uporaba. Komisija bi morala pred določitvijo obvezne uporabe kakršnega koli določenega standarda tudi pazljivo preučiti morebitne s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev veljavnih rešitev pri elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.
Če zadevnih standardov ne razvije mednarodna, evropska ali nacionalna organizacija za standardizacijo, bi standardi morali izpolnjevati zahteve, ki veljajo za standarde na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, določene v Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (20).
(68)
Pred določitvijo stopnje varnosti, zahtevane za elektronska komunikacijska sredstva, ki bodo uporabljena v različnih fazah postopka oddaje javnega naročila, bi morali države članice in naročniki oceniti sorazmernost med zahtevami za zagotavljanje pravilne in zanesljive identifikacije pošiljateljev zadevnega sporočila ter njegove celotne vsebine na eni strani in nevarnostjo težav na drugi strani, denimo v primeru, da sporočilo pošlje pošiljatelj, ki ni navedeni pošiljatelj. Če vse ostane nespremenjeno, bi to pomenilo, da za stopnjo varnosti, ki se zahteva na primer za elektronsko pošto s prošnjo za potrditev natančnega naslova, na katerem bo potekal informativni sestanek, ne bi bilo treba, da je enako visoka kot pri sami ponudbi, ki je za gospodarski subjekt zavezujoča. Na podlagi ocene sorazmernosti bi bile morda potrebne nižje stopnje varnosti v zvezi s ponovno predložitvijo elektronskih katalogov ali predložitvijo ponudb v okviru manjših razpisov na podlagi okvirnega sporazuma oziroma dostopom do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila.
(69)
Medtem ko bi morali biti bistveni deli postopka javnega naročanja, na primer dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, prijave za sodelovanje, potrditve interesa in ponudbe, zmeraj v pisni obliki, pa bi še vedno morala biti možna ustna komunikacija z gospodarskimi subjekti, če se njena vsebina do zadostne mere dokumentira. To je nujno za zagotavljanje ustrezne ravni transparentnosti, ki omogoča, da se preveri upoštevanje načela enake obravnave. Zlasti je bistveno, da se ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko vplivala na vsebino in oceno ponudb, dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov komunikacije.
(70)
Na trgih javnega naročanja v Uniji se pojavlja močna težnja po združevanju povpraševanja javnih naročnikov z namenom doseganja ekonomije obsega, vključno z nižjimi cenami in transakcijskimi stroški, ter izboljšanja in profesionalizacije vodenja postopkov javnega naročanja. To se lahko doseže z združevanjem naročil večjega števila zadevnih naročnikov ali pa z združevanjem javnih naročil v smislu obsega in vrednosti javnih naročil v daljšem obdobju. Vendar bi bilo treba združevanje in centralizacijo javnih naročil skrbno spremljati, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter da se ohranijo transparentnost, konkurenca in možnosti MSP za dostop do trga.
(71)
Uporaba okvirnih sporazumov je lahko učinkovita tehnika javnega naročanja po vsej Uniji; vendar je treba povečati konkurenco, in sicer z izboljšanjem transparentnosti javnega naročanja, ki se izvaja z okvirnimi sporazumi, in dostopa do njega. Zato je primerno, da se pregledajo določbe, ki se uporabljajo za te sporazume, predvsem da se oddaja posameznih, na sporazumu temelječih naročil določi na podlagi objektivnih pravil in kriterijev, na primer prek manjšega razpisa, in se omeji trajanje okvirnih sporazumov.
(72)
Pojasniti bi bilo treba tudi, da se morajo naročila na podlagi okvirnega sporazuma sicer oddati pred koncem veljavnosti samega okvirnega sporazuma, ni pa potrebno, da bi bilo trajanje posameznega naročila, ki temelji na okvirnem sporazumu, enako trajanju navedenega okvirnega sporazuma, saj je po potrebi lahko krajše ali daljše. Treba bi bilo zlasti omogočiti, da se pri določanju trajanja posameznih naročil, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, upoštevajo dejavniki, kot so čas, potreben za njihovo izvedbo, predvideno vzdrževanje opreme s pričakovano življenjsko dobo več kot osmih let ali obsežno usposabljanje osebja, potrebno za izvedbo naročila.
Pojasniti bi bilo treba tudi, da lahko obstajajo primeri, v katerih bi bilo treba dovoliti, da trajanje samih okvirnih sporazumov preseže osem let. Taki primeri, ki bi jih bilo treba ustrezno utemeljiti, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma, se lahko pojavijo na primer, kadar gospodarski subjekt potrebuje opremo, katere amortizacijska doba je daljša od osmih let in ki mora biti na razpolago kadar koli v celotnem obdobju trajanja okvirnega sporazuma. Zlasti pri gospodarskih javnih službah, namenjenih zagotavljanju bistvenih javnih storitev, se lahko zgodi, da bo treba določiti daljše obdobje trajanja okvirnih sporazumov in daljše trajanje posameznih naročil; na primer pri okvirnih sporazumih za zagotavljanje rednih in izrednih vzdrževalnih del na omrežjih, zaradi česar bo morda potrebna draga oprema, ki jo bo uporabljalo osebje, ki se je pred tem udeležilo visoko specializiranega ad hoc usposabljanja, namenjenega zagotavljanju neprekinjenega izvajanja storitve in zmanjšanju možnih motenj.
(73)
Pridobljene izkušnje so pokazale, da je treba prilagoditi tudi pravila o dinamičnih nabavnih sistemih, s čimer se naročnikom omogoči, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument. Sisteme je treba poenostaviti, zlasti pa bi jih bilo treba upravljati v obliki omejenega postopka, s čimer bi odpravili potrebo po okvirnih ponudbah, ki so se izkazale za eno večjih bremen, povezanih z dinamičnimi nabavnimi sistemi. Zato bi bilo treba vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži prijavo za sodelovanje in izpolnjuje pogoje za sodelovanje, omogočiti sodelovanje v postopkih naročanja, ki se izvajajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema v času njegove veljavnosti.
Ta nabavna tehnika naročniku omogoča, da ima zelo širok razpon ponudb in tako z močno konkurenco, kar zadeva običajno ali standardno blago, gradnje ali storitve, ki so na trgu splošno dostopni, zagotovi najbolj učinkovito porabo javnih sredstev.
(74)
Te prijave za sodelovanje bi bilo treba običajno preučiti v največ 10 delovnih dneh, saj naj bi ocenjevanje pogojev za sodelovanje potekalo na podlagi zahtev za dokumentacijo, ki jih določijo naročniki, po potrebi v skladu s poenostavljenimi določbami Direktive 2014/24/EU. Vendar so lahko naročniki ob prvi vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema kot odziv na prvo objavo obvestila o javnem naročilu ali povabila k potrditvi interesa soočeni s tako velikim številom prijav za sodelovanje, da utegnejo za njihovo preučitev potrebovati več časa. To bi moralo biti dopustno pod pogojem, da se nobeno posamezno javno naročilo ne začne, dokler niso pregledane vse prijave.
Naročnikom bi morali dovoliti, da sami določijo, na kakšen način nameravajo preučiti prijave za sodelovanje, lahko se na primer odločijo, da bodo prijave preučevali le enkrat tedensko, pod pogojem, da upoštevajo roke za preučitev vsake prijave za sodelovanje. Naročniki, ki v okviru dinamičnega nabavnega sistema uporabijo pogoje za izključitev ali sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, bi ustrezne določbe navedene direktive morali uporabiti enako kot javni naročniki, ki upravljajo dinamični nabavni sistem na podlagi Direktive 2014/24/EU.
(75)
Da bi izboljšali možnosti MSP za sodelovanje v velikem dinamičnem nabavnem sistemu, na primer takem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, bi moral imeti zadevni javni naročnik ali naročnik možnost, da sistem razdeli na objektivno opredeljene kategorije blaga, gradenj ali storitev. Take kategorije bi morale biti opredeljene glede na objektivne dejavnike, ki lahko vključujejo na primer največji dovoljeni obseg posameznih naročil, ki se lahko oddajo v zadevni kategoriji, ali določeno geografsko območje, na katerem se bodo izvedla posamezna naknadna naročila. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen v kategorije, bi moral javni naročnik ali naročnik uporabljati pogoje za sodelovanje, ki so sorazmerni z značilnostmi zadevne kategorije.
(76)
Pojasniti bi bilo treba, da elektronske dražbe običajno niso ustrezne za nekatera javna naročila gradenj in nekatera javna naročila storitev, katerih predmet je intelektualna izvedba, na primer projektiranje gradenj, saj so predmet elektronskih dražb lahko le elementi, ustrezni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi, brez kakršnega koli posredovanja ali presojanja naročnika, torej elementi, ki so količinsko opredeljivi, da se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih.
Vendar bi bilo treba tudi pojasniti, da se lahko elektronske dražbe uporabljajo v postopku javnega naročanja za pridobitev določene pravice intelektualne lastnine. Obenem je treba opozoriti, da imajo naročniki do začetka elektronske dražbe še vedno možnost uporabiti pogoje za sodelovanje, da bi zmanjšali število kandidatov ali ponudnikov, vendar pa po njenem začetku ne bi smelo biti dovoljeno nobeno nadaljnje zmanjšanje števila ponudnikov, ki v njej sodelujejo.
(77)
Nove elektronske nabavne tehnike, kot so elektronski katalogi, se nenehno razvijajo. Elektronski katalogi so format za predstavitev in razvrstitev informacij na način, ki je skupen vsem sodelujočim ponudnikom in je ustrezen za elektronsko uporabo; na primer ponudbe, predstavljene v obliki preglednice. Naročniki bi morali imeti možnost, da zahtevajo elektronske kataloge v vseh razpoložljivih postopkih, pri katerih se zahteva uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev. Elektronski katalogi povečujejo konkurenco in racionalizirajo javno naročanje, zlasti v smislu prihrankov časa in finančnih sredstev. Vendar bi bilo treba določiti nekatera pravila, s katerimi bi zagotovili, da se pri tovrstni uporabi upošteva ta direktiva ter načela enake obravnave, nediskriminacije in transparentnosti. Zato uporaba elektronskih katalogov za predložitev ponudb ne bi smela pomeniti možnosti, da se gospodarski subjekti omejijo na pošiljanje svojih splošnih katalogov. Gospodarski subjekti bi splošne kataloge vseeno morali prilagoditi glede na posamezen postopek javnega naročanja. Taka prilagoditev zagotavlja, da katalog, poslan v odziv na določen postopek javnega naročanja, vsebuje le blago, gradnje ali storitve, za katere je gospodarski subjekt po tehtnem premisleku ocenil, da ustrezajo zahtevam naročnika. Pri tem bi morali gospodarskim subjektom dovoliti, da kopirajo informacije iz svojih splošnih katalogov, ne pa tudi, da predložijo cel splošni katalog. Če so dana zadostna jamstva za zagotavljanje sledljivosti, enake obravnave in predvidljivosti, bi bilo treba naročnikom poleg tega omogočiti pripravo ponudb za določena naročila na podlagi predhodno poslanih elektronskih katalogov, zlasti če je bila konkurenca ponovno odprta na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nabavni sistem.
Če je ponudbe pripravil naročnik, bi moral imeti zadevni gospodarski subjekt možnost potrditi, da ponudba, ki jo je naročnik tako zasnoval, nima vsebinskih napak. Če so vsebinske napake prisotne, ponudba, ki jo je zasnoval naročnik, za gospodarski subjekt ne bi smela biti zavezujoča, razen če se napaka popravi.
Naročniki bi morali v skladu z zahtevami pravil za elektronska komunikacijska sredstva preprečiti neutemeljene ovire za dostop gospodarskih subjektov do postopkov javnega naročanja, v katerih je treba ponudbe oddati v predložiti elektronskih katalogov in ki zagotavljajo upoštevanje splošnih načel nediskriminacije in enake obravnave.
(78)
V večini držav članic se čedalje bolj uporabljajo centralizirane nabavne tehnike. Osrednji nabavni organi so proti plačilu ali brezplačno odgovorni za pridobitve, upravljanje dinamičnih nabavnih sistemov ali oddajo javnih naročil/sklepanje okvirnih sporazumov za druge javne naročnike ali naročnike. Naročnikom, za katere je sklenjen okvirni sporazum, bi moralo biti omogočeno, da ga uporabljajo za enkratna ali večkratna javna naročila. Zaradi velikega obsega javnih naročil lahko te tehnike prispevajo k večji konkurenci in bi morale pomagati pri profesionalizaciji javnega naročanja. Zato bi bilo treba na ravni Unije opredeliti osrednje nabavne organe, ki bi jih lahko uporabljali naročniki, treba pa bi bilo tudi pojasniti, da tovrstni organi delujejo na dva različna načina.
In sicer bi ti organi morali biti sposobni, da z nakupovanjem, skladiščenjem in ponovno prodajo delujejo kot veletrgovci, ali pa da z oddajanjem javnih naročil, upravljanjem dinamičnih nabavnih sistemov ali sklepanjem okvirnih sporazumov, ki jih uporabljajo naročniki, delujejo kot posredniki.
Taka posredniška vloga se lahko v nekaterih primerih opravlja tako, da se ustrezni postopki oddaje javnih naročil izvedejo samostojno, brez podrobnih navodil zadevnih naročnikov, v drugih primerih pa tako, da se ustrezni postopki oddaje izvedejo v skladu z navodili zadevnih naročnikov, v njihovem imenu in za njihov račun.
Nadalje bi bilo treba določiti pravila o razdelitvi odgovornosti za upoštevanje obveznosti iz te direktive, tudi glede pravnih sredstev, med osrednji nabavni organ in naročnike, ki naročajo pri osrednjem nabavnem organu ali prek njega. Kadar je osrednji nabavni organ izključno odgovoren za vodenje postopkov javnega naročanja, bi moral biti tudi izključno in neposredno odgovoren za njihovo zakonitost. Če naročnik vodi nekatere dele postopka, na primer ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma ali oddajo posameznih naročil na podlagi dinamičnega nabavnega sistema, bi moral biti še naprej odgovoren za faze, ki jih vodi.
(79)
Naročnikom bi morali dovoliti, da javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti osrednjemu nabavnemu organu oddajo brez uporabe postopkov javnega naročanja iz te direktive. Prav tako bi morali dovoliti, da taka javna naročila storitev zajemajo zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti. Javna naročila storitev za zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti bi se morala oddati v skladu s to direktivo, kadar jih osrednji nabavni organ ne izvaja v povezavi z zagotavljanjem centraliziranih nabavnih dejavnosti za zadevnega naročnika. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da se ta direktiva ne bi smela uporabljati, kadar se centralizirane ali pomožne nabavne dejavnosti ne zagotavljajo z odplačno pogodbo, ki predstavlja javno naročilo v smislu te direktive.
(80)
Krepitev določb glede osrednjih nabavnih organov nikakor ne bi smela preprečiti sedanjih praks občasnega skupnega javnega naročanja, to je manj institucionaliziranega in sistematičnega skupnega javnega naročanja, ali ustaljene prakse uporabe ponudnikov storitev, ki pripravljajo in vodijo postopke naročanja v imenu in za račun naročnika ter v skladu z njegovimi navodili. Nasprotno pa bi morali pojasniti nekatere značilnosti skupnega javnega naročanja, saj bi slednje lahko imelo pomembno vlogo, ne nazadnje v zvezi z inovativnimi projekti.
Skupno javno naročanje ima lahko več različnih oblik: od usklajenega javnega naročanja s pripravo skupnih tehničnih specifikacij za gradnje, blago ali storitve, ki jih bo naročilo več naročnikov, od katerih bo vsak izvedel ločen postopek javnega naročanja, do primerov, pri katerih zadevni naročniki skupaj izvedejo en postopek javnega naročanja, pri čemer bodisi medsebojno sodelujejo bodisi enega naročnika pooblastijo za vodenje postopka javnega naročanja v imenu vseh naročnikov.
Če več naročnikov skupaj izvaja postopek javnega naročanja, bi morali biti skupno odgovorni za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej direktivi. Kadar naročniki skupaj izvajajo le dele postopka javnega naročanja, pa bi morala skupna odgovornost veljati le za tiste dele postopka, ki se izvajajo skupaj. Vsak naročnik bi moral biti izključno odgovoren za postopke ali dele postopkov, ki jih izvaja sam, na primer oddajo javnega naročila, sklenitev okvirnega sporazuma, upravljanje dinamičnega nabavnega sistema ali ponovno odprtje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma.
(81)
Elektronska komunikacijska sredstva so še zlasti ustrezna za podporo centraliziranih nabavnih praks in orodij, saj nudijo možnost ponovne uporabe in avtomatske obdelave podatkov ter znižanja informacijskih in transakcijskih stroškov. Najprej bi bilo torej treba obvezno uporabo takih elektronskih komunikacijskih sredstev naložiti osrednjim nabavnim organom, hkrati pa spodbujati usklajevanje praks po vsej Uniji. Temu bi morala po prehodnem obdobju 30 mesecev slediti uvedba splošne obveznosti uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev v vseh postopkih javnega naročanja.
(82)
V zvezi s skupnim oddajanjem javnih naročil s strani naročnikov iz različnih držav članic se trenutno pojavljajo specifični pravni problemi v zvezi s kolizijo nacionalnih zakonodaj. Kljub temu, da Direktiva 2004/17/ES implicitno dovoljuje skupno čezmejno javno naročanje, pa se naročniki še vedno soočajo z znatnimi pravnimi in praktičnimi problemi pri javnem naročanju pri osrednjih nabavnih organih v drugih državah članicah ali pri skupnem oddajanju javnih naročil. Te probleme bi bilo treba odpraviti, da bi naročnikom omogočili, da kar najbolj izkoristijo potencial notranjega trga v smislu ekonomije obsega ter delitve tveganja in koristi, ne nazadnje pri inovativnih projektih z večjo stopnjo tveganja, kot jo lahko razumno prenese en sam naročnik. Zato bi bilo treba oblikovati nova pravila o skupnem čezmejnem javnem naročanju, s katerimi bi olajšali sodelovanje med naročniki ter z ustvarjanjem čezmejnih poslovnih priložnosti za dobavitelje in ponudnike storitev povečali koristi notranjega trga. S temi pravili bi bilo treba določiti pogoje za čezmejno uporabo osrednjih nabavnih organov in opredeliti veljavno zakonodajo o javnem naročanju, vključno z veljavno zakonodajo o pravnih sredstvih, za primere čezmejnih skupnih postopkov, ki bi dopolnjevala kolizijska pravila iz Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Poleg tega bi morali naročniki iz različnih držav članic na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije imeti možnost, da ustanovijo skupne pravne subjekte. Za takšno obliko skupnega javnega naročanja bi bilo treba določiti posebna pravila.
Vendar naročniki ne bi smeli izkoriščati možnosti skupnega čezmejnega javnega naročanja za obid obveznih pravil javnega prava, skladnim s pravom Unije, ki se zanje uporabljajo v državi članici, v kateri se nahajajo. Taka pravila bi lahko denimo zajemala določbe o transparentnosti in dostopu do dokumentov ali posebne zahteve glede sledljivosti občutljivega blaga.
(83)
Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in doseganje ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, iz katerih je razvidna raznolikost tehničnih rešitev, standardov in tehničnih specifikacij na trgu, tudi tistih, oblikovanih na podlagi kriterijev glede delovanja, povezanih z življenjsko dobo in vzdržnostjo proizvodnega postopka gradenj, blaga in storitev.
Zaradi tega bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu s tem, da navajajo ključne značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih običajno zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, sestavljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo, da se ta cilj doseže na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Naročniki bi morali v primeru sklicevanja na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na drugih enakovrednih ureditvah, ki izpolnjujejo zahteve naročnikov in so enakovredne v smislu varnosti. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.
Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali kriterijem, določenim v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo javnega naročila.
(84)
Naročniki morajo tehnične specifikacije za vsa javna naročila, ki naj bi jih uporabljale osebe - bodisi širša javnost bodisi uslužbenci naročnika - oblikovati tako, da upoštevajo kriterije dostopnosti za invalidne osebe ali oblikovanja, prilagojenega vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih.
(85)
Naročnikom, ki želijo naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, bi bilo treba omogočiti sklicevanje na določene znake, kot so znak EU za okolje, (več)nacionalni okoljski znaki ali drugi znaki, pod pogojem, da so zahteve za znak povezane s predmetom naročila, kot je opis proizvoda in njegova predstavitev, vključno z zahtevami glede pakiranja. Ključno je še, da se te zahteve sestavijo in sprejmejo na podlagi objektivno preverljivih meril po postopku, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter da je znak dostopen in na voljo vsem zainteresiranim stranem. Pojasniti bi bilo treba, da so zainteresirane strani lahko javni ali zasebni subjekti, podjetja ali kakršne koli nevladne organizacije (organizacija, ki ni del vlade in ni tradicionalno profitno podjetje).
Pojasniti bi bilo treba tudi, da določeni nacionalni ali vladni subjekti ali organizacije lahko sodelujejo pri določanju zahtev v zvezi z znaki, ki jih lahko javni organi uporabljajo v povezavi z javnimi naročili, ne da bi ti subjekti ali organizacije pri tem izgubili status tretjih oseb. Sklicevanja na znake ne bi smela imeti učinka omejevanja inovacij.
(86)
Naročniki bi morali pri oblikovanju tehničnih specifikacij upoštevati zahteve, ki izhajajo iz prava Unije na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z načrtovanjem obdelave osebnih podatkov (vgrajeno varstvo podatkov).
(87)
Javno naročanje bi moralo biti prilagojeno potrebam MSP. Naročnike bi bilo treba spodbujati k uporabi kodeksa najboljših praks iz delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Evropski kodeks najboljše prakse za poenostavitev dostopa MSP do pogodb o javnih naročilih“, ki zagotavlja smernice o uporabi okvira javnih naročil na način, ki bi k sodelovanju spodbujal MSP. Zato bi bilo treba izrecno določiti, da se naročila lahko razdelijo v sklope. To razdelitev bi lahko določili količinsko, pri čemer bi velikost posameznih naročil bolje prilagodili zmogljivostim MSP, ali pa kakovostno, to je v skladu z različnimi vključenimi dejavnostmi in specializacijami, da bi vsebino posameznega javnega naročila bolj prilagodili specializiranim sektorjem MSP, ali v skladu z različnimi poznejšimi fazami projekta. Velikost in predmet sklopov bi moral prosto določiti naročnik, ki bi v skladu z ustreznimi pravili o izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila moral imeti tudi možnost, da nekatere sklope odda brez uporabe postopkov iz te direktive. Državam članicam bi še naprej morali omogočiti, da si dodatno prizadevajo za spodbujanje sodelovanja MSP na trgu javnih naročil, in sicer bi lahko uvedle obveznost, da se preuči smiselnost razdelitve javnega naročil v sklope manjših naročil, lahko bi zahtevale, da naročniki upravičijo odločitev o nerazdelitvi javnega naročila na sklope, ali pa bi lahko uvedle obvezno razdelitev na sklope pod določenimi pogoji. Z istim namenom bi morali državam članicam tudi omogočiti, da zagotovijo načine neposrednih plačil podizvajalcem.
(88)
Kadar so javna naročila razdeljena na sklope, bi morali naročniki, na primer zaradi ohranjanja konkurence ali zagotavljanja zanesljivosti blaga, imeti možnost omejitve števila sklopov, za katere lahko gospodarski subjekt predloži ponudbo; prav tako bi morali imeti možnost omejitve števila sklopov, ki se lahko oddajo posameznemu ponudniku.
Vendar pa bi uresničitev cilja zagotovitve večjega dostopa MSP do javnih naročil lahko bila otežena, če bi bili naročniki primorani oddati vsak sklop posebej, tudi kadar bi to pomenilo precej manj ugodne rešitve v primerjavi z oddajo več ali vseh sklopov. Če je bila možnost uporabe take metode jasno določena vnaprej, bi torej naročniki morali imeti možnost, da s primerjalno oceno ponudb ugotovijo, ali bi ponudbe določenega ponudnika za določeno kombinacijo sklopov kot celota bolje ustrezale merilom za oddajo javnega naročila, določenim v skladu s to direktivo, v zvezi s temi sklopi kot ponudbe za vsak posamezen zadevni sklop. V tem primeru bi naročniki morali imeti možnost, da javno naročilo, ki združuje zadevne sklope, oddajo zadevnemu ponudniku. Pojasniti bi bilo treba, da bi morali naročniki pri opravljanju take primerjalne ocene najprej ugotoviti, katere ponudbe najbolje izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila, določena za vsak posamezen sklop, zatem pa jih primerjati s ponudbami posameznih ponudnikov za določeno kombinacijo sklopov kot celoto.
(89)
Za hitrejše in učinkovitejše postopke bi morali biti roki za sodelovanje v postopkih javnega naročanja čim krajši, ne da bi pri tem nastale neupravičene ovire za dostop gospodarskih subjektov s celotnega notranjega trga, zlasti MSP. Zato bi bilo treba upoštevati, da bi morali naročniki pri določanju rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje upoštevati zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudb, tudi če to pomeni določanje rokov, ki bodo daljši od minimalnih rokov iz te direktive. Uporaba elektronskih informacijskih in komunikacijskih sredstev, zlasti polna elektronska razpoložljivost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila za gospodarske subjekte, ponudnike in kandidate ter elektronski prenos sporočil, pa po drugi strani zagotavlja večjo transparentnost in prihrani čas. Zato bi bilo treba omogočiti skrajšanje minimalnih rokov, ki veljajo za odprte postopke, in sicer v skladu s pravili iz Sporazuma GPA ter pod pogojem, da so ti roki skladni s posebnim načinom pošiljanja, določenim na ravni Unije. Naročnikom bi morali tudi omogočiti, da dodatno skrajšajo roke za prejem ponudb v odprtih postopkih, kadar zaradi nujnih primerov ni možno upoštevati rednih rokov v tovrstnih postopkih, ki pa bi bili s skrajšanimi roki še vedno možni. Le v izjemnih primerih, v katerih zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih zadevni naročnik ni mogel predvideti in mu zanje ni mogoče pripisati odgovornosti, rednega postopka ni možno izvesti niti s skrajšanimi roki, bi morali naročniki, če je to zares nujno, imeti možnost, da javna naročila oddajo na podlagi postopka s pogajanji brez predhodnega razpisa. To bi se lahko zgodilo, kadar je zaradi naravnih nesreč potrebno takojšnje ukrepanje.
(90)
Pojasniti bi bilo treba, da utegne biti zaradi potrebe po zagotovitvi, da imajo gospodarski subjekti dovolj časa za pripravo sprejemljivih ponudb, potrebno podaljšanje prvotno določenih rokov. Tako bi bilo zlasti v primeru bistvenih sprememb dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi morali v tem primeru bistvene spremembe razumeti kot spremembe - zlasti tehničnih specifikacij - zaradi katerih bi gospodarski subjekti potrebovali več časa za ustrezno obravnavo in odziv. Morali pa bi pojasniti, da take spremembe ne bi smele biti tako velike, da bi omogočile sodelovanje drugih kandidatov, ki prvotno niso bili izbrani, ali da bi v postopek javnega naročanja pritegnile dodatne udeležence. To bi se zgodilo zlasti v primeru, če bi se zaradi teh sprememb javno naročilo ali okvirni sporazum bistveno razlikovala od prvotno zasnovane oblike v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.
(91)
Treba bi bilo pojasniti, da bi naročniki morali poslati informacije glede nekaterih odločitev, sprejetih med postopkom javnega naročanja, vključno z odločitvijo o tem, da ne oddajo javnega naročila ali da ne sklenejo okvirnega sporazuma, ne da bi kandidati ali ponudniki zanje morali zaprositi. Opozoriti bi bilo treba tudi, da morajo naročniki v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS (22) zadevnim kandidatom in ponudnikom poslati povzetek ustreznih razlogov za nekatere ključne odločitve, sprejete v postopku javnega naročanja, ne da bi ti zanj morali zaprositi. Na koncu bi bilo treba pojasniti, da bi kandidati in ponudniki morali imeti možnost, da zaprosijo za podrobnejše informacije glede teh razlogov, ki bi jim jih naročniki morali priskrbeti, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu. Ti razlogi bi morali biti določeni v tej direktivi. Da bi zagotovili potrebno transparentnost v okviru postopkov javnega naročanja, ki vključujejo pogajanja in dialoge s ponudniki, bi morali ponudniki, ki so predložili dopustno ponudbo, prav tako imeti možnost, da zaprosijo za informacije o poteku in napredovanju postopka, razen če obstajajo tehtni razlogi proti temu.
(92)
Kolikor je to skladno s potrebo, da se zagotovi premišljena poslovna praksa in obenem omogoči največja možna prožnost, je primerno določiti, da se v zvezi z zahtevami glede ekonomskih in finančnih zmogljivosti in listinskih dokazov uporabi Direktiva 2014/24/EU. Naročnikom bi moralo biti dovoljeno, da uporabljajo pogoje za sodelovanje iz navedene direktive in da morajo v takšnem primeru potem uporabljati določbe, ki zadevajo zlasti omejitev za zahteve v zvezi z minimalnim prometom in uporabo enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila.
(93)
Naročniki bi morali imeti možnost zahtevati, da se med izvajanjem javnega naročila uporabljajo ukrepi ali sistemi za okoljsko ravnanje. S sistemi za okoljsko ravnanje - ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Unije, kot je Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (23), ali ne - se lahko dokaže, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo javnega naročila. Če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do sistemov registracije za okoljsko ravnanje ali nima možnosti za registracijo v predvidenih rokih, bi bilo treba namesto takih sistemov kot dokaz sprejeti opis ukrepov, ki jih gospodarski subjekt izvaja za zagotovitev enake ravni varstva okolja.
(94)
Pojem merila za oddajo javnega naročila je bistven pojem te direktive, zato je pomembno, da so zadevne določbe, kolikor je mogoče, enostavne in razumljive. To je mogoče doseči z uporabo izraza „ekonomsko najugodnejša ponudba“ kot glavnega koncepta, saj bi bilo vse uspešne ponudnike navsezadnje treba izbrati glede na to, katera med ponujenimi rešitvami je po mnenju posameznega naročnika najboljša z ekonomskega vidika. V izogib zamenjavi z merilom za oddajo javnega naročila, ki je v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES poimenovano kot „ekonomsko najugodnejša ponudba“, bi morali za ta koncept uporabiti drug izraz, to je „najboljše razmerje med ceno in kakovostjo“. Razlagati bi ga bilo torej treba v skladu z ustrezno sodno prakso glede navedenih direktiv, razen kadar je rešitev, ki je navedena v tej direktivi, očitno bistveno drugačna.
(95)
Javna naročila bi bilo treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli transparentnosti, nediskriminacije in enake obravnave, da bi zagotovili objektivno primerjavo relativne vrednosti ponudb, s čimer bi v razmerah učinkovite konkurence določili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša. Izrecno bi bilo treba določiti, da bi morala biti ekonomska najugodnejša ponudba ocenjena glede na najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer bi moral biti vedno vključen vidik cene ali stroškov. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da bi tako oceno ekonomsko najugodnejše ponudbe lahko opravili tudi zgolj na podlagi cene ali stroškovne učinkovitosti. Poleg tega je primerno opozoriti, da imajo naročniki možnost, da ustrezne standarde kakovosti določijo s tehničnimi specifikacijami ali pogoji za izvedbo javnega naročila.
Da bi spodbudili javno naročanje, bolj usmerjeno v kakovost, bi morali državam članicam dovoliti, da prepovejo ali omejijo uporabo merila, temelječega izključno na ceni ali stroških, pri oceni ekonomsko najugodnejše ponudbe, če se jim to zdi primerno.
Da bi zagotovili upoštevanje načela enake obravnave pri oddaji javnih naročil, bi morali naročniki uvesti potrebno transparentnost, da bi lahko bili vsi ponudniki ustrezno obveščeni o merilih in ureditvah, ki se bodo uporabljali pri odločitvi o oddaji javnega naročila.
Naročniki bi zato morali navesti merila za oddajo naročila in relativne ponderje za vsako od teh meril. Naročnikom pa bi morali dovoliti, da v ustrezno utemeljenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, odstopajo od obveznosti navedbe ponderjev za merila, kadar je ponderje nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi kompleksnosti javnega naročila. V takih primerih bi morali navesti merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.
(96)
Člen 11 PDEU zahteva, da je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ta direktiva pojasnjuje, kako lahko naročniki prispevajo k varstvu okolja in spodbujanju trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotavlja, da lahko za svoja javna naročila dosežejo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno.
(97)
Naročniki bi morali pri ocenjevanju najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo določiti ekonomska in kakovostna merila za oddajo javnega naročila, povezana s predmetom javnega naročila, na podlagi katerih bodo preučili ponudbe, da bi ugotovili, katera od njih je z vidika naročnika ekonomsko najugodnejša. Ta merila bi torej morala omogočati primerjalno oceno ravni izvedbe posameznega ponudnika glede na predmet javnega naročila, kakor je opredeljeno v tehničnih specifikacijah. V tej direktivi je v zvezi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo določen neizčrpen seznam možnih meril za oddajo javnega naročila. Naročnike bi bilo treba spodbujati, da izbirajo merila za oddajo javnega naročila, ki jim bodo omogočala pridobitev visokokakovostnih gradenj, blaga in storitev, ki najbolj ustrezajo njihovim potrebam.
Izbrana merila za oddajo javnega naročila naročniku ne bi smela omogočati neomejene svobode izbire, zagotoviti bi morala možnost učinkovite in poštene konkurence, dopolnjevati pa bi jih morale zahteve, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki.
Da bi ugotovili, katera ponudba je ekonomsko najugodnejša, odločitev o oddaji javnega naročila ne bi smela temeljiti le na merilih, ki niso povezana s stroški. Kakovostna merila bi torej moralo dopolnjevati merilo stroškov, to pa bi lahko bila - po izbiri naročnika - bodisi cena bodisi pristop stroškovne učinkovitosti, na primer izračun stroškov v življenjski dobi. Vendar merila za oddajo javnega naročila ne bi smela vplivati na uporabo nacionalnih določb, ki določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago.
(98)
Če nacionalni predpisi določajo plačilo nekaterih storitev ali postavljajo fiksne cene za določeno blago, bi bilo treba pojasniti, da je še vedno mogoče oceniti razmerje med kakovostjo in ceno na podlagi drugih dejavnikov, kot zgolj ceni ali plačilu. Glede na zadevno storitev ali proizvod bi taki dejavniki lahko na primer vključevali pogoje dobave in plačila, vidike, povezane s poprodajnimi storitvami (na primer obseg svetovalnih in nadomestnih storitev), ali okoljske oziroma socialne vidike (na primer ali so knjige tiskane na recikliranem papirju ali papirju, pridobljenem s trajnostno proizvodnjo lesa, stroški iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, ali se je spodbujalo družbeno vključevanje prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila). Glede na to, da obstajajo številne možnosti za oceno razmerja med kakovostjo in ceno na podlagi vsebinskih meril, bi se morali izogibati uporabi oblikovanja sklopov kot edinega načina za oddajo javnega naročila.
(99)
Kadar koli kakovost zaposlenega osebja vpliva na raven izvedbe javnega naročila, bi bilo treba naročnikom tudi omogočiti, da kot merilo za oddajo javnega naročila uporabijo organiziranost, usposobljenost in izkušnje osebja, zadolženega za izvedbo zadevnega javnega naročila, saj to lahko vpliva na kakovost izvedbe javnega naročila in posledično na ekonomsko vrednost ponudbe. To bi na primer lahko veljalo za javnega naročila intelektualnih storitev, denimo svetovanje ali arhitekturne storitve. Naročniki, ki uporabljajo to možnost, bi morali z ustreznimi pogodbenimi sredstvi zagotoviti, da osebje, zadolženo za izvajanje javnega naročila, dejansko izpolnjuje določene standarde kakovosti ter da je to osebje mogoče nadomestiti le s soglasjem naročnika, ki potrdi, da je nadomestno osebje enako kakovostno.
(100)
Izjemno pomembno je, da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je javno naročanje bistveno za spodbujanje inovacij, ki so zelo pomembne za prihodnjo rast v Evropi. Zaradi znatnih razlik med posameznimi sektorji in trgi pa ne bi bilo primerno postavljati splošnih obveznih zahtev za javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij.
Zakonodajalec Unije je že določil obvezne zahteve v zvezi z javnim naročanjem za doseganje posebnih ciljev v sektorjih vozil za cestni prevoz (Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24)) in pisarniške opreme (Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25)). Poleg tega je opredelitev skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi znatno napredovala.
Zato se zdi primerno nadaljevati v tej smeri in zakonodaji posameznih sektorjev prepustiti, da ob upoštevanju specifičnih politik in razmer, ki prevladujejo v zadevnem sektorju, določi zavezujoče cilje, ter spodbujati razvoj in uporabo evropskih pristopov k izračunu stroškov v življenjski dobi, da bi se dodatno okrepila uporaba javnega naročanja za doseganje trajnostne rasti.
(101)
Te ukrepe, sprejete za posamezne sektorje, bi bilo treba dopolniti s prilagoditvijo direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ki naročnikom dajejo možnost, da v svojih strategijah naročanja uresničujejo cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki ekonomsko najugodnejšo ponudbo - če se ta ne oceni samo na podlagi cene - in najnižjo ceno določijo na podlagi pristopa izračuna stroškov v življenjski dobi. Pojem izračuna stroškov v življenjski dobi vključuje vse stroške v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev.
To pomeni notranje stroške, kot so stroški raziskav, ki jih je treba opraviti, razvoja, proizvodnje, prevoza, uporabe, vzdrževanja in odstranitve na koncu življenjske dobe, in lahko zajema tudi stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, na primer onesnaževanje, ki ga povzroča pridobivanje surovin, uporabljenih v proizvodu, ali onesnaževanje, ki ga povzroča sam proizvod oziroma njegova proizvodnja, če se lahko finančno ovrednotijo in spremljajo. Metode, ki jih naročniki uporabljajo za ocenjevanje stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, bi bilo treba vnaprej določiti na objektiven in nediskriminatoren način, dostopne pa bi morale biti vsem zainteresiranim osebam. Take metode se lahko vzpostavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar pa bi morale zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence s prilagojenimi metodologijami ostati splošne, kar pomeni, da ne bi smele biti vzpostavljene samo zaradi določenega postopka javnega naročanja. Na ravni Unije bi bilo treba razviti skupne metodologije za izračun stroškov v življenjski dobi za nekatere kategorije blaga ali storitev. Če se razvijejo take skupne metodologije, bi morala biti njihova uporaba obvezna.
Poleg tega bi bilo treba preučiti izvedljivost oblikovanja skupne metodologije za izračun družbenih stroškov v življenjski dobi, ob upoštevanju obstoječih metodologij, kot so smernice za oceno proizvodov v življenjski dobi z družbenega vidika (Guidelines for Social Life Cycle Assessment of Products), sprejete v okviru Programa Združenih narodov za okolje.
(102)
Poleg tega bi bilo treba naročnikom zaradi boljšega upoštevanja socialnih in okoljskih vidikov pri postopkih javnega naročanja omogočiti, da uporabljajo merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, ki jih je treba zagotoviti v okviru javnega naročila, v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe - od pridobivanja surovin za proizvod do faze njegove odstranitve, vključno z dejavniki, povezanimi z določenim postopkom proizvodnje ali dobave teh gradenj, blaga ali storitev ali trgovanja z njimi in s tem povezanimi pogoji ali določenim postopkom v poznejši fazi njihove življenjske dobe, tudi če ti dejavniki fizično niso del njih. Merila in pogoji v zvezi s takim postopkom proizvodnje ali dobave so na primer to, da izdelava naročenega blaga ni vključevala strupenih kemikalij ali da se naročene storitve zagotavljajo z energetsko učinkovitimi napravami.
V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije to zajema tudi merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo javnega naročila, ki zadevajo dobavo ali uporabo proizvodov pravične trgovine med izvajanjem javnega naročila, ki ga je treba oddati. Pogoji za izvedbo javnega naročila v zvezi z okoljskimi vplivi bi na primer lahko vključevali dostavo, pakiranje in odlaganje proizvodov, pri javnega naročilih gradenj in storitev pa zmanjševanje količine odpadkov ali učinkovitost virov.
Vendar pa pogoj povezave s predmetom javnega naročila izključuje merila in pogoje v zvezi s splošno politiko podjetja, ki se ne more šteti kot dejavnik, značilen za določen postopek proizvodnje ali zagotavljanja naročenih gradenj, blaga ali storitev. Naročniki torej ne bi smeli zahtevati, da imajo ponudniki oblikovano neko politiko družbene ali okoljske odgovornosti podjetja.
(103)
Ključno je, da merila za oddajo javnega naročila ali pogoji za izvedbo naročila glede socialnih vidikov proizvodnega postopka zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Poleg tega bi jih morali uporabljati v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES, kakor jo razlaga Sodišče Evropske unije, ter jih ne bi smeli izbrati ali uporabljati na način, ki je neposredno ali posredno diskriminatoren do gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki so pogodbenice Sporazuma GPA ali sporazumov o prosti trgovini, katerih pogodbenica je Unija. Zato bi morale zahteve v zvezi z osnovnimi delovnimi pogoji, ki jih ureja Direktiva 96/71/ES, na primer minimalnimi plačami, ostati na ravni, ki jo določa nacionalna zakonodaja ali kolektivne pogodbe, ki se uporabljajo v skladu s pravom Unije v okviru navedene direktive.
Pogoji za izvedbo javnega naročila so lahko namenjeni tudi boljšemu izvajanju ukrepov za spodbujanje enakosti žensk in moških pri delu, večji udeležbi žensk na trgu dela ter usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, varstvu okolja ali dobremu počutju živali, vsebinski skladnosti s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD) ter zaposlovanju večjega števila prikrajšanih oseb, kot je potrebno v skladu z nacionalno zakonodajo.
(104)
Ukrepi, namenjeni varovanju zdravja osebja, vključenega v proizvodni postopek, spodbujanju družbenega vključevanja prikrajšanih oseb ali pripadnikov ranljivih skupin med osebami, zadolženimi za izvedbo javnega naročila, ali usposabljanju na področju spretnosti, potrebnih za zadevno javnega naročilo, so tudi lahko predmet meril za oddajo ali pogojev za izvedbo javnega naročila pod pogojem, da zadevajo gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v skladu z javnim naročilom. Taka merila ali pogoji lahko na primer zadevajo tudi zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih oseb ali izvajanje ukrepov usposabljanja brezposelnih ali mladih med izvajanjem javnega naročila, ki bo oddano. Naročniki lahko v tehničnih specifikacijah navedejo socialne zahteve, ki so neposredno značilne za zadevni proizvod ali storitev, na primer dostopnost za invalidne osebe ali oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.
(105)
Javna naročila se ne bi smela oddati gospodarskim subjektom, ki so sodelovali v hudodelski združbi ali bili spoznani za krive korupcije, goljufije v škodo finančnih interesov Unije, terorističnih kaznivih dejanj, pranja denarja ali financiranja terorizma. Tudi neplačevanje davkov ali prispevkov za socialno varnost bi moralo voditi k obvezni izključitvi na ravni Unije. Državam članicam pa bi bilo treba v izjemnih primerih omogočiti odstopanje od teh obveznih izključitev, če je oddaja javnega naročila neizogibna zaradi pomembnejših zahtev v splošnem interesu. To bi na primer lahko veljalo v primeru, da je nujna cepiva ali reševalno opremo mogoče kupiti le od gospodarskega subjekta, za katerega se sicer uporablja eden od obveznih razlogov za izključitev. Glede na to, da naročniki, ki niso javni naročniki, morda nimajo dostopa do neizpodbitnih dokazov o zadevi, je primerno, da se odločitev o uporabi izključitvenih pogojev iz Direktive 2014/24/EU prepusti takšnim naročnikom. Obveznost uporabe člena 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU, bi bilo zato treba omejiti na naročnike, ki so javni naročniki.
(106)
Naročnikom bi bilo treba tudi omogočiti, da izključijo gospodarske subjekte, ki so kršili okoljske ali socialne obveznosti, vključno s pravili o dostopnosti za invalide, ali drugih hujših kršitev poklicnih pravil, kot so kršitve pravil konkurence ali pravic intelektualne lastnine. Pojasniti bi bilo treba, da se v primeru hujše kršitve poklicnih pravil lahko omaje integriteta gospodarskega subjekta in mu zato ni primerno oddati javnega naročila, ne glede na to, ali ima gospodarski subjekt sicer tehnične in ekonomske zmogljivosti za izvedbo javnega naročila.
Glede na to, da bodo naročniki odgovorni za posledice svoje morebitne napačne odločitve, bi morali imeti še naprej možnost domnevati, da je prišlo do hujših kršitev poklicnih pravil, če lahko, preden se sprejme končna in zavezujoča odločitev o obstoju razlogov za obvezno izključitev, na kakršen koli ustrezen način dokažejo, da je gospodarski subjekt kršil svoje obveznosti, vključno z obveznostmi glede plačevanja davkov ali prispevkov za socialno varnost, razen če nacionalno pravo določa drugače. Morali bi imeti tudi možnost izključitve kandidatov ali ponudnikov, če so se pri izvajanju prejšnjih javnih naročil ali naročil z drugimi naročniki pri njih pokazale večje pomanjkljivosti glede ključnih zahtev, na primer nezmožnost dobave ali izvedbe, velike pomanjkljivosti dobavljenega proizvoda ali opravljene storitve, zaradi katerih sta bila ta proizvod ali storitev neuporabna za predvideni namen, ali pa neustrezno ravnanje, ki vzbuja resne dvome o zanesljivosti gospodarskega subjekta. V nacionalni zakonodaji bi moralo biti določeno najdaljše trajanje take izključitve.
Pri uporabi neobveznih razlogov za izključitev bi bilo treba posebno pozornost nameniti načelu sorazmernosti. Zaradi manjših nepravilnosti bi bilo treba gospodarski subjekt izključiti le v izjemnih okoliščinah. Vendar pa se v primeru ponavljajočih se manjših nepravilnosti lahko pojavijo dvomi glede zanesljivosti gospodarskega subjekta, kar lahko upraviči njegovo izključitev.
(107)
Če so naročniki dolžni uporabljati takšne izključitvene pogoje ali pa se za njihovo uporabo odločijo sami, bi morali v zvezi z možnostjo, da gospodarski subjekti sprejmejo ukrepe v zvezi z zagotavljanjem ustreznosti, namenjene odpravi posledic kaznivih dejanj ali kršitev in učinkovitemu preprečevanju nadaljnjih primerov neustreznega ravnanja, uporabiti Direktivo 2014/24/EU.
(108)
Neobičajno nizke ponudbe za gradnje, blago ali storitve lahko temeljijo na tehnično, ekonomsko ali pravno nezanesljivih predpostavkah ali praksah. Če ponudnik ne more zagotoviti zadovoljive obrazložitve, bi moral imeti naročnik možnost, da zavrne ponudbo. Zavrnitev bi morala biti obvezna, če naročnik ugotovi, da neobičajno nizka predlagana cena ali stroški izhajajo iz neupoštevanja obveznega prava Unije ali z njim skladnega nacionalnega prava na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava ali neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava.
(109)
Pogoji za izvedbo javnega naročila so namenjeni določitvi konkretnih zahtev v zvezi s tem izvajanjem. Merila za oddajo javnega naročila so podlaga za primerjalno oceno kakovosti ponudb, pogoji za izvedbo javnega naročila pa so določene in objektivne zahteve, ki nimajo nobenega vpliva na oceno ponudb. Pogoji za izvedbo naročila bi morali biti združljivi s to direktivo, pod pogojem, da niso neposredno ali posredno diskriminatorni in so povezani s predmetom javnega naročila, kar vključuje vse dejavnike, zajete v določenem postopku proizvodnje, dobave ali trženja. To zajema pogoje v zvezi z načinom izvedbe javnega naročila, izključuje pa zahteve v zvezi s splošno politiko podjetja.
(110)
Pomembno je, da pristojni nacionalni organi, kot so na primer delovne inšpekcije ali agencije za varstvo okolja, z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo veljavne obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije.
Zagotoviti je treba tudi določeno transparentnost v podizvajalski verigi, tako bodo namreč naročniki obveščeni o tem, kdo je prisoten na gradbiščih, na katerih se zanje izvaja gradnja, katera podjetja opravljajo storitve v stavbah, infrastrukturi ali na območjih, kot so mestne hiše, občinske šole, športni objekti, pristanišča ali avtoceste, za katera so naročniki odgovorni ali ki so pod njihovim neposrednim nadzorom. Pojasniti bi bilo treba, da je za posredovanje zahtevanih informacij v vsakem primeru odgovoren glavni izvajalec, bodisi na podlagi posebnih določb, ki bi jih vsak naročnik moral vključiti v vse postopke javnega naročanja, bodisi na podlagi obveznosti, ki bi jih države članice naložile glavnim izvajalcem v obliki splošno veljavnih predpisov.
Pojasniti bi morali tudi, da bi bilo treba pogoje, povezane z zagotavljanjem spoštovanja veljavnih obveznosti s področij okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenih v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, navedenih v tej direktivi, če so takšna pravila in njihova uporaba v skladu s pravom Unije, uporabiti vedno, kadar nacionalno pravo države članice predvideva mehanizem solidarne odgovornosti med podizvajalci in glavnim izvajalcem. Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da gredo države članice lahko še dlje, na primer tako, da razširijo obveznosti glede transparentnosti, omogočijo neposredna plačila podizvajalcem ali da naročnikom omogočijo oziroma od njih zahtevajo, da preverijo, ali podizvajalci niso v nobeni od situacij, ki bi utemeljevala izključitev gospodarskih subjektov. Če se taki ukrepi uporabljajo za podizvajalce, bi bilo treba zagotoviti skladnost z določbami, ki se uporabljajo za glavne izvajalce; obstoj obveznih razlogov za izključitev bi tako pomenil, da mora glavni izvajalec zamenjati zadevnega podizvajalca. Če se pri takem preverjanju izkaže, da obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, bi bilo treba pojasniti, da lahko naročniki zahtevajo zamenjavo. Izrecno pa bi bilo treba navesti tudi, da so naročniki lahko primorani zahtevati zamenjavo zadevnega podizvajalca, če je v istih primerih obvezna izključitev glavnih izvajalcev.
Izrecno bi bilo tudi treba navesti, da lahko države članice v nacionalnih zakonodajah še naprej določajo strožja pravila glede odgovornosti oziroma da gredo lahko v nacionalnih zakonodajah dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem.
(111)
Ob upoštevanju trenutnih razprav o horizontalnih določbah, ki urejajo odnose s tretjimi državami v okviru javnih naročil, je primerno, da se v prehodnem obdobju sedanje stanje v zvezi z ureditvijo, ki se na podlagi členov 58 in 59 Direktive 2004/17/ES uporablja za sektor gospodarskih javnih služb, ne spreminja. Te določbe bi zato morale ostati nespremenjene, vključno z določbo o sprejemanju izvedbenih aktov, kadar imajo podjetja Unije probleme pri dostopu do trgov tretjih držav. V teh okoliščinah bi navedene izvedbene akte moral še naprej sprejemati Svet.
(112)
Opozoriti bi bilo treba, da se za izračun iztekov rokov iz te direktive uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (26).
(113)
Ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropske unije je treba pojasniti okoliščine, v katerih je treba zaradi sprememb javnega naročila med njegovim izvajanjem izvesti nov postopek javnega naročanja. Nov postopek javnega naročanja se zahteva v primeru bistvenih sprememb prvotnega naročila, zlasti glede obsega in vsebine vzajemnih pravic ter obveznosti pogodbenih strank, vključno s porazdelitvijo pravic intelektualne lastnine. Take spremembe kažejo, da se nameravajo pogodbene stranke ponovno pogajati o ključnih določilih ali pogojih naročila. To še zlasti velja v primeru, da bi spremenjeni pogoji, če bi veljali že za prvotni postopek, vplivali na njegov rezultat.
Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila, zaradi katerih se le malo spremeni vrednost javnega naročila do določene vrednosti, bi morale biti vedno možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek javnega naročanja. Zato in zaradi pravne varnosti bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti de minimis, pod katerimi nov postopek javnega naročanja ni potreben. Spremembe pogodbe o izvedbi javnega naročila nad temi mejnimi vrednostmi bi morale biti možne, ne da bi bilo zaradi tega treba izvesti nov postopek naročanja, če izpolnjujejo ustrezne pogoje iz te direktive.
(114)
Naročniki so lahko v določenih situacijah soočeni s potrebo po dodatnih gradnjah, blagu ali storitvah; v takih primerih je lahko upravičena sprememba prvotnega naročila brez novega postopka javnega naročanja, zlasti kadar so dodatne dobave namenjene za delno nadomestitev ali za povečanje obsega obstoječih storitev, blaga ali inštalacij in bi zamenjava dobavitelja povzročila, da bi moral naročnik nabaviti blago, gradnjo ali storitve z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem.
(115)
Naročniki se lahko srečajo z zunanjimi okoliščinami, ki jih ob oddaji javnega naročila niso mogli predvideti, zlasti če se javno naročilo izvaja v daljšem obdobju. V takem primeru je potrebna določena mera prožnosti, da se javno naročilo prilagodi tem okoliščinam, ne da bi bilo treba sprožiti nov postopek javnega naročanja. Pojem „nepredvidene okoliščine“ se nanaša na okoliščine, ki jih ne bi bilo mogoče napovedati, četudi bi naročnik ustrezno skrbno pripravil prvotno oddajo javnega naročila, upoštevajoč razpoložljiva sredstva, vrsto in značilnosti zadevnega projekta, dobro prakso na zadevnem področju in potrebo po zagotovitvi ustreznega razmerja med sredstvi, porabljenimi za pripravo oddaje javnega naročila, in predvideno vrednostjo tega naročila.
Vendar to ne more veljati za primere, v katerih se zaradi neke spremembe spremeni narava celotnega javnega naročila, ko se denimo naročene gradnje, blago ali storitve nadomestijo z drugimi ali ko se bistveno spremeni vrsta naročila, saj se tedaj lahko predpostavlja nek hipotetičen vpliv na rezultat.
(116)
V skladu z načeloma enake obravnave in transparentnosti uspešnega ponudnika, denimo v primeru odpovedi javnega naročila zaradi pomanjkljivosti v njegovi izvedbi, ne bi smeli nadomestiti z drugim gospodarskim subjektom, ne da bi javnega naročilo ponovni odprli konkurenci. Pri uspešnem ponudniku, ki izvaja javno naročilo, pa lahko, zlasti če se naročilo odda več kot enemu podjetju, med izvajanjem javnega naročila pride do določenih strukturnih sprememb, kot so strogo notranje reorganizacije, prevzemi, združitve in pripojitve ali insolventnost. Zaradi takih strukturnih sprememb ne bi smeli biti samodejno potrebni novi postopki javnega naročanja za vsa javna naročila, ki jih izvaja zadevni ponudnik.
(117)
Naročnikom bi bilo treba omogočiti, da v posameznih pogodbah o izvedbi javnega naročila predvidijo možnost sprememb in v ta namen vključijo določbe o reviziji ali določbe o opcijah, vendar jim te ne bi smele zagotavljati neomejene proste presoje. Ta direktiva bi zato morala določiti, v kolikšni meri se lahko predvidi možnost spreminjanja v prvotnem naročilu. Zato bi bilo treba pojasniti, da lahko dovolj jasno oblikovane določbe o reviziji ali določbe o opcijah določajo na primer indeksacijo cen ali, denimo, zagotovijo, da je oprema za komunikacijo, ki se dobavi v določenem obdobju, še naprej ustrezna, tudi v primeru spremembe komunikacijskih protokolov ali drugih tehnoloških sprememb. Z dovolj jasnimi določbami bi moralo biti mogoče določiti tudi prilagoditve pogodbe o izvedbi javnega naročila, potrebne zaradi tehničnih težav, ki se pojavijo med obratovanjem ali vzdrževanjem. Opozoriti bi bilo treba tudi, da bi pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko na primer zajemale redno vzdrževanje in določale izredna vzdrževalna dela, ki bi lahko postala potrebna za zagotovitev neprekinjenega opravljanja javne storitve.
(118)
Včasih so naročniki soočeni z razmerami, zaradi katerih morajo predčasno odpovedati javna naročila, da bi izpolnili obveznosti v skladu s pravom Unije na področju javnega naročanja. Države članice bi torej morale zagotoviti, da imajo naročniki možnost, da pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu, odpovejo javno naročilo med njegovim izvajanjem, če to zahteva pravo Unije.
(119)
Rezultati delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. junija 2011 z naslovom „Ocenjevalno poročilo: učinek in učinkovitost zakonodaje EU o javnem naročanju“ so nakazali, da bi bilo treba ponovno preučiti izključitev nekaterih storitev iz polne uporabe Direktive 2004/17/ES. Zato bi bilo treba celovito uporabo te direktive razširiti na več storitev.
(120)
Nekatere kategorije storitev imajo zaradi svoje narave še naprej omejeno čezmejno razsežnost, in sicer tako imenovane storitve za posameznika, kot so nekatere socialne, zdravstvene in izobraževalne storitve. Te storitve se izvajajo v posebnem okviru, ki se med državami članicami zaradi različnih kulturnih tradicij zelo razlikuje. Zato bi bilo treba za javna naročila takšnih storitev določiti posebno ureditev in višjo mejno vrednostjo od tiste, ki se uporablja za ostale storitve.
Kar zadeva samo javno naročanje v teh sektorjih, storitve za posameznika - če gre za vrednosti pod to mejno vrednostjo - navadno ne bodo zanimive za ponudnike iz drugih držav članic, razen če obstajajo konkretni znaki, da tako zanimanje obstaja, na primer financiranje čezmejnih projektov s strani Unije.
Za javna naročila storitev za posameznika nad to mejno vrednostjo bi morale veljati zahteve po transparentnosti na ravni celotne Unije. Zaradi pomena kulturnega okvira in občutljivosti teh storitev bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj proste presoje, da lahko izbor izvajalcev storitev organizirajo tako, kot je po njihovem mnenju najustrezneje. Pravila iz te direktive upoštevajo navedeno zahtevo, in sicer določajo samo upoštevanje temeljnih načel transparentnosti in enake obravnave ter zagotavljajo, da lahko naročniki pri izboru izvajalcev storitev uporabijo posebne kriterije glede kakovosti, kot so kriteriji iz prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve, ki ga je objavil Odbor za socialno zaščito. Države članice bi morale pri določanju postopkov javnega naročanja za storitve za posameznika upoštevati člen 14 PDEU in Protokol (št. 26). Pri tem bi si morale prizadevati tudi za uresničitev ciljev poenostavitve in zmanjšanja upravnega bremena za naročnike in gospodarske subjekte; pojasniti bi bilo treba, da bi to lahko pomenilo tudi uporabo pravil, ki se uporabljajo za javna naročila storitev, za katera ne velja posebna ureditev.
Države članice in naročniki lahko še naprej sami izvajajo te storitve ali organizirajo socialne storitve tako, da ne oddajo javnih naročil, na primer samo s financiranjem takih storitev ali s podelitvijo licenc oziroma dovoljenj vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih predhodno določi naročnik, brez omejitev ali kvot, pod pogojem, da tak sistem zagotavlja zadostno oglaševanje ter upošteva načeli transparentnosti in nediskriminacije.
(121)
Tudi storitve hotelov in restavracij običajno ponujajo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo na kraju izvajanja teh storitev, zato imajo take storitve tudi omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna naročila za storitve hotelov in restavracij nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer potovalne agencije in druge posrednike, tudi čezmejno.
(122)
Podobno nekatere pravne storitve zadevajo le vprašanja izključno nacionalnega prava in jih zato ponavadi nudijo le gospodarski subjekti, ki se nahajajo v zadevni državi članici; zato imajo tudi tovrstne storitve omejeno čezmejno razsežnost. Zato bi zanje morala veljati le enostavnejša ureditev, in sicer od mejne vrednosti 1 000 000 EUR. Obsežna javna naročila pravnih storitev nad to mejno vrednostjo bi lahko bila zanimiva za različne gospodarske subjekte, na primer mednarodne odvetniške družbe, tudi čezmejno, zlasti kadar taka naročila zajemajo pravna vprašanja, ki izhajajo iz prava Unije ali drugega mednarodnega prava ali na tem pravu temeljijo ali ki vključujejo več kot eno državo.
(123)
Izkušnje kažejo, da so številne druge storitve, na primer storitve reševalnih služb, storitve gašenja požarov in zaporske storitve, običajno čezmejno zanimive le, ko s svojo razmeroma visoko vrednostjo dosežejo zadostno kritično maso. Če niso izključene iz področja uporabe te direktive, bi jih morali uvrstiti v enostavnejšo ureditev. Običajno bi bile druge kategorije storitev, na primer preiskovalne in varovalne storitve, če se dejansko opravljajo na podlagi pogodbe o izvedbi javnega naročila, verjetno čezmejno zanimive le nad mejno vrednostjo 1 000 000 EUR in bi takrat zanje morala veljati enostavnejša ureditev.
(124)
Da bi zagotovili kontinuiteto javnih storitev, bi morala ta direktiva omogočati, da bi sodelovanje v postopkih javnega naročanja v zvezi z opravljanjem nekaterih storitev na področjih zdravstva, sociale in kulture za končne uporabnike lahko pridržali za organizacije, ki temeljijo na lastništvu zaposlenih ali dejavni udeležbi zaposlenih pri upravljanju, in za obstoječe organizacije, kot so zadruge. Področje uporabe te določbe je omejeno izključno na nekatere zdravstvene, socialne in sorodne storitve, nekatere storitve izobraževanja in usposabljanja, storitve za knjižnice, arhive, muzeje in druge kulturne storitve, športne storitve ter storitve za zasebna gospodinjstva; ta določba naj se ne bi uporabljala za nobeno izključitev, ki jo ta direktiva sicer določa. Za takšne storitve bi se morala uporabljati le enostavnejša ureditev.
(125)
Te storitve je primerno opredeliti s sklicevanjem na specifične postavke v enotnem besednjaku javnih naročil (CPV), kakor je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in ki je hierarhično razvrščena nomenklatura, razdeljena v oddelke, skupine, razrede, kategorije in podkategorije. Da bi zagotovili pravno varnost, bi bilo treba pojasniti, da sklic na določen oddelek sam po sebi ne pomeni sklica na hierarhično nižje pododdelke. V tem primeru bi bilo treba to izrecno navesti, to je treba bi bilo našteti vse ustrezne postavke, po potrebi v obliki zaporedja kod.
(126)
Projektni natečaji se običajno najpogosteje uporabljajo na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov. Vendar bi bilo treba opozoriti, da bi se ti prožni instrumenti lahko uporabili tudi v druge namene in da se lahko določi oddaja naknadnih javnih naročil storitev zmagovalcu projektnega natečaja ali enemu od zmagovalcev po postopku s pogajanji brez predhodne objave.
(127)
Ocena je pokazala, da so v zvezi z uporabo pravil Unije o javnem naročanju še vedno možne znatne izboljšave. Zaradi doseganja učinkovitejše in doslednejše uporabe pravil je treba dobro poznati morebitne strukturne probleme in splošne vzorce v nacionalnih politikah naročanja, da bi se morebitnih problemov lotili bolj usmerjeno. To bi morali doseči z ustreznim spremljanjem, katerega rezultate bi bilo treba redno objavljati, zato da bi lahko obveščeno razpravljali o morebitnih izboljšavah pravil in prakse javnega naročanja. S tako dobrim pregledom bi lahko dobili tudi vpogled v uporabo pravil o javnem naročanju v okviru izvajanja projektov, ki jih sofinancira Unija. Državam članicam bi moralo biti še naprej omogočeno, da odločajo o tem, kako naj bi to spremljanje dejansko potekalo in kdo naj bi bil zanj zadolžen; na ta način bi morale nadalje imeti možnost odločati tudi o tem, ali bi spremljanje moralo temeljiti na naknadnem nadzoru na podlagi vzorčenja ali pa na sistematičnem, predhodnem nadzoru postopkov javnega naročanja, zajetih v tej direktivi. Moralo bi biti možno, da se ustrezni organi opozorijo na morebitne probleme; to ne bi smelo nujno pomeniti, da imajo tisti, zadolženi za spremljanje, pravico do vložitve tožbe pred sodiščem.
Z boljšimi napotki, obveščanjem in podporo naročnikom in gospodarskim subjektom bi prav tako lahko znatno prispevali k večji učinkovitosti javnih naročil, in sicer z boljšim znanjem, večjo pravno varnostjo ter profesionalizacijo praks javnega naročanja. Taki napotki bi morali biti naročnikom in gospodarskim subjektom na voljo, kadar koli se zdi, da bi bilo treba izboljšati pravilno uporabo pravil. Napotki, ki jih je treba zagotoviti, bi se lahko nanašali na vse vidike v zvezi z javnim naročanjem, na primer načrtovanje pridobitev, postopke, izbiro tehnik in instrumentov ter dobre prakse pri izvajanju postopkov. Napotki glede pravnih vprašanj ne bi smeli nujno pomeniti popolne pravne analize zadevnih vprašanj; omejili bi se lahko na splošno navajanje vidikov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri poznejši podrobni analizi vprašanj, na primer z napotitvijo na ustrezno sodno prakso ali navodila ali druge vire, v katerih je že bilo preučeno zadevno specifično vprašanje.
(128)
Direktiva 92/13/EGS določa, da morajo biti nekateri revizijski postopki na voljo vsaj vsem osebam, ki imajo ali so imele interes pridobiti določeno javno naročilo in so bile ali bi lahko bile oškodovane zaradi domnevne kršitve prava Unije na področju javnega naročanja ali nacionalnih pravil za prenos tega prava. Ta direktiva ne bi smela vplivati na te revizijske postopke. Vendar pa imajo državljani, organizirane ali neorganizirane zadevne zainteresirane strani in druge osebe ali organi, ki nimajo dostopa do revizijskih postopkov v skladu z Direktivo 92/13/EGS, kot davkoplačevalci vseeno upravičen interes za poštene postopke javnega naročanja. Zato bi morali imeti možnost, da pristojni organ ali institucijo na morebitne kršitve te direktive opozorijo drugače, ne prek sistema revizij v skladu z Direktivo 92/13/EGS in ne nujno s pridobitvijo pravice do vložitve tožbe pred sodiščem. V izogib podvajanju obstoječih organov ali institucij bi morale države članice omogočiti, da se pritožbe lahko vložijo pri splošnih organih ali institucijah za spremljanje, sektorskih nadzornih organih, občinskih nadzornih organih, organih, pristojnih za konkurenco, varuhu človekovih pravic ali nacionalnih revizijskih organih.
(129)
Da se v celoti izkoristijo možnosti javnega naročanja za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bo moralo svoje prispevati tudi javno naročanje na področju okolja, sociale in inovacij. Zato je treba poznati razvoj na področju strateškega naročanja, da bi si lahko ustvarili na dejstvih temelječe mnenje o splošnih trendih na širši ravni na tem področju. V tem okviru bi seveda lahko uporabili tudi kakršna koli že pripravljena, ustrezna poročila.
(130)
Glede na potencial MSP za ustvarjanje delovnih mest, rast in inovacije je pomembno spodbujati njihovo sodelovanje v javnih naročilih, tako z ustreznimi določbami v tej direktivi kot s pobudami na nacionalni ravni. Nove določbe iz te direktive bi morale prispevati k povečanju ravni uspešnosti, to je deleža MSP v skupni vrednosti oddanih javnih naročil. Sicer ni primerno, da bi se predpisovali kakršni koli obvezni deleži, vendar bi bilo treba zaradi pomembnosti sodelovanja MSP pozorno spremljati nacionalne pobude za krepitev tega sodelovanja.
(131)
Vzpostavljenih je že več postopkov in delovnih metod v zvezi s sporočanjem in stiki med Komisijo in državami članicami, na primer v zvezi s sporočanjem in stiki, ki se tičejo postopkov, določenih v skladu s členoma 258 in 260 PDEU, to je Mreža za reševanje problemov na področju notranjega trga (SOLVIT) in EU Pilot, ki jih ta direktiva ne spreminja. Vendar bi jih bilo treba dopolniti z vzpostavitvijo enotne referenčne točke v vsaki državi članici, ki bi sodelovala s Komisijo in delovala kot edina vstopna točka za zadeve v zvezi z javnimi naročili v zadevni državi članici. To funkcijo bi lahko opravljale osebe ali institucije, ki so že v rednem stiku s Komisijo glede vprašanj v zvezi z javnim naročanjem, na primer nacionalne kontaktne točke, člani Svetovalnega odbora za javna naročila, člani Mreže javnih naročil ali nacionalni usklajevalni organi.
(132)
Sledljivost in transparentnost odločanja v postopkih javnega naročanja sta bistveni za zagotavljanje poštenih postopkov, tudi učinkovitega boja proti korupciji in goljufijam. Javni naročniki bi zato morali hraniti kopije sklenjenih pogodb o izvedbi javnih naročil visoke vrednosti, da bi lahko v skladu z veljavnimi pravili o dostopu do dokumentov zainteresiranim osebam omogočili dostop do teh dokumentov. Poleg tega bi morali naročniki bistvene dele in odločitve v zvezi s posameznimi postopki javnega naročanja dokumentirati v poročilu o postopku javnega naročanja. Da bi se čim bolj izognili upravnemu bremenu, bi morali dovoliti, da se poročilo o postopku javnega naročanja sklicuje na informacije, ki so že vključene v zadevnem obvestilu o oddaji javnega naročila. Elektronske sisteme za objavo teh obvestil, ki jih upravlja Komisija, bi bilo treba prav tako izboljšati, da bi bilo lažje vnašati podatke ter hkrati enostavnejše izpisovati globalna poročila in izmenjavati podatke med sistemi.
(133)
Komisija bi morala zaradi upravne poenostavitve in zmanjšanja bremena za države članice redno preverjati, ali so informacije v obvestilih, ki so objavljena v zvezi s postopki javnega naročanja, dovolj kakovostne in popolne, da bi lahko iz njih dobila statistične podatke, ki bi jih sicer morale posredovati države članice.
(134)
Učinkovito upravno sodelovanje je nujno za izmenjavo informacij, potrebnih za izvajanje postopkov javnega naročanja v čezmejnih primerih, zlasti glede preverjanja razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje ter uporabe standardov kakovosti in okoljskih standardov. Informacijski sistem za notranji trg (IMI), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (28), bi lahko bil uporabno elektronsko sredstvo za lažje in okrepljeno upravno sodelovanje pri upravljanju izmenjave informacij na podlagi enostavnih in enotnih postopkov, s katerimi bi presegli jezikovne ovire. Zato bi bilo treba čim prej uvesti pilotni projekt, s katerim bi preverili smiselnost razširitve IMI na izmenjavo informacij v skladu s to direktivo.
(135)
Zaradi prilagoditve hitremu tehničnemu, ekonomskemu in regulativnemu razvoju bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z več nebistvenimi elementi te direktive. Zaradi potrebe po upoštevanju mednarodnih sporazumov bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da spreminja tehnične postopke za metode izračuna mejnih vrednosti in da te vrednosti redno revidira; napotila na nomenklaturo CPV so lahko predmet regulativnih sprememb na ravni Unije in te spremembe se morajo odražati v besedilu te direktive; tehnične podrobnosti in značilnosti naprav za elektronski sprejem bi bilo treba posodabljati v skladu s tehnološkim razvojem; Komisijo je treba pooblastiti tudi za določanje nekaterih obveznih tehničnih standardov za elektronsko komuniciranje, da se zagotovi interoperabilnost tehničnih formatov, postopkov in sporočanja v postopkih javnega naročanja, ki se izvajajo z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev, ob upoštevanju tehnološkega razvoja; Komisijo bi bilo treba pooblastiti tudi za prilagoditev seznama zakonodajnih aktov Unije o določitvi skupnih metodologij za izračun stroškov v življenjski dobi; seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij in seznam zakonodaje Unije, katere izvajanje ustvarja domnevo o prostem dostopu na določen trg, ter Prilogo II, v kateri je naveden seznam pravnih aktov, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali obstajajo posebne ali izključne pravice, bi bilo treba čim prej prilagoditi, da bodo vključevali ukrepe, sprejete na sektorski ravni. Da bi izpolnili to potrebo, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sezname redno posodablja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(136)
Komisija bi se morala pri uporabi te direktive posvetovati z ustreznimi skupinami strokovnjakov za elektronsko naročanje, s čimer bi zagotovili uravnoteženo zastopanje glavnih skupin zainteresiranih strani.
(137)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive v zvezi s postopkom za pošiljanje in objavljanje podatkov iz Priloge IX, postopki za pripravo in pošiljanje obvestil ter standardnimi obrazci za objavo obvestil bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (29).
(138)
Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s standardnimi obrazci za objavo obvestil, ki nimajo nobenega finančnega učinka niti ne vplivajo na vrsto oziroma obseg obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, bi se moral uporabiti svetovalni postopek. Nasprotno, ti akti imajo samo upravni namen in naj bi omogočali lažjo uporabo pravil iz te direktive.
Poleg tega bi bilo treba odločbe o ugotavljanju, ali je določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih je dostop prost, sprejeti tako, da bodo zagotovljeni enotni pogoji za izvajanje te določbe. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s podrobnimi določbami za izvajanje postopka, navedenega v členu 35, za določitev, ali se uporablja člen 34, ter sprejetjem samih izvedbenih aktov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Za sprejetje teh izvedbenih aktov se uporablja svetovalni postopek.
(139)
Komisija bi morala preučiti učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti na notranji trg, ter o njih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Pri tem bi morala upoštevati dejavnike, kot so raven čezmejnega javnega naročanja, udeležba MSP, transakcijski stroški in razmerje med stroški in učinki.
Sporazum GPA bo v skladu s svojim členom XXIV(7) tri leta po začetku veljavnosti, nato pa v rednih presledkih predmet nadaljnjih pogajanj. V tem okviru bi bilo treba ob upoštevanju vpliva inflacije v dolgotrajnem obdobju brez sprememb mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA preučiti ustreznost ravni mejnih vrednosti; če bi bilo treba raven mejnih vrednosti posledično spremeniti, bi morala Komisija po potrebi sprejeti predlog pravnega akta o spremembi ravni mejnih vrednosti, določenih v tej direktivi.
(140)
Ker cilja te direktive, to je uskladiti zakone in druge predpise držav članic, ki se uporabljajo za nekatere postopke javnega naročanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(141)
Direktivo 2004/17/ES bi bilo treba razveljaviti.
(142)
V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
NASLOV I:
PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA
POGLAVJE I
Predmet urejanja in opredelitve pojmov
Člen 1:
Predmet urejanja in področje uporabe
Člen 2:
Opredelitev pojmov
Člen 3:
Javni naročniki
Člen 4:
Naročniki
Člen 5:
Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost
Člen 6:
Naročila, ki zajemajo več dejavnosti
POGLAVJE II:
Dejavnosti
Člen 7:
Skupne določbe
Člen 8:
Plin in toplota
Člen 9:
Električna energija
Člen 10:
Voda
Člen 11:
Storitve prevoza
Člen 12:
Pristanišča in letališča
Člen 13:
Poštne storitve
Člen 14:
Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv
POGLAVJE III:
Vsebinsko področje uporabe
ODDELEK 1:
MEJNE VREDNOSTI
Člen 15:
Mejne vrednosti
Člen 16:
Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil
Člen 17:
Revizija mejnih vrednosti
ODDELEK 2:
IZKLJUČENA JAVNA NAROČILA IN PROJEKTNI NATEČAJI; Posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike
Pododdelek 1:
Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor
Člen 18:
Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam
Člen 19:
Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi
Člen 20:
Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili
Člen 21:
Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev
Člen 22:
Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice
Člen 23:
Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije
Pododdelek 2:
Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike
Člen 24:
Obramba in varnost
Člen 25:
Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike
Člen 26:
Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike
Člen 27:
Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili
Pododdelek 3:
Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja)
Člen 28:
Javna naročila med javnimi naročniki
Člen 29:
Javna naročila, oddana povezanemu podjetju
Člen 30:
Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja
Člen 31:
Sporočanje informacij
Pododdelek 4:
Posebni primeri
Člen 32:
Raziskovalne in razvojne storitve
Člen 33:
Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve
Pododdelek 5:
Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila
Člen 34:
Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci
Člen 35:
Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34
POGLAVJE IV:
Splošna načela
Člen 36:
Načela javnega naročanja
Člen 37:
Gospodarski subjekti
Člen 38:
Pridržana javna naročila
Člen 39:
Zaupnost
Člen 40:
Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje
Člen 41:
Nomenklature
Člen 42:
Nasprotja interesov
NASLOV II:
PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA
POGLAVJE I:
Postopki
Člen 43:
Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi
Člen 44:
Izbira postopkov
Člen 45:
Odprti postopek
Člen 46:
Omejeni postopek
Člen 47:
Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom
Člen 48:
Konkurenčni dialog
Člen 49:
Partnerstvo za inovacije
Člen 50:
Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa
POGLAVJE II:
Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje
Člen 51:
Okvirni sporazumi
Člen 52:
Dinamični nabavni sistemi
Člen 53:
Elektronske dražbe
Člen 54:
Elektronski katalogi
Člen 55:
Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi
Člen 56:
Priložnostno skupno javno naročanje
Člen 57:
Javno naročanje, pri katerem sodelujejo naročniki iz različnih držav članic
POGLAVJE III:
Izvedba postopka
ODDELEK 1:
PRIPRAVA
Člen 58:
Predhodno preverjanje trga
Člen 59:
Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov
Člen 60:
Tehnične specifikacije
Člen 61:
Znaki
Člen 62:
Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila
Člen 63:
Sporočanje tehničnih specifikacij
Člen 64:
Variantne ponudbe
Člen 65:
Razdelitev javnih naročil na sklope
Člen 66:
Določanje rokov
ODDELEK 2:
OBJAVLJANJE IN TRANSPARENTNOST
Člen 67:
Periodična informativna obvestila
Člen 68:
Obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema
Člen 69:
Obvestila o javnem naročilu
Člen 70:
Obvestila o oddaji javnega naročila
Člen 71:
Oblika in način objave obvestil
Člen 72:
Objava na nacionalni ravni
Člen 73:
Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki
Člen 74:
Povabila kandidatom
Člen 75:
Obveščanje prijaviteljev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov
ODDELEK 3:
IZBOR UDELEŽENCEV IN ODDAJA JAVNIH NAROČIL
Člen 76:
Splošna načela
Pododdelek 1:
Kvalifikacija in ugotavljanje sposobnosti
Člen 77:
Kvalifikacijski sistemi
Člen 78:
Pogoji za ugotavljanje sposobnosti
Člen 79:
Uporaba zmogljivosti drugih subjektov
Člen 80:
Uporaba razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, določenih z Direktivo 2014/24/EU
Člen 81:
Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje
Pododdelek 2:
Oddaja javnega naročila
Člen 82:
Merila za oddajo javnega naročila
Člen 83
Izračun stroškov v življenjski dobi
Člen 84
Neobičajno nizke ponudbe
ODDELEK 4:
PONUDBE, KI ZAJEMAJO PROIZVODE S POREKLOM IZ TRETJIH DRŽAV, IN ODNOSI S TEMI DRŽAVAMI
Člen 85:
Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav
Člen 86:
Odnosi s tretjimi državami v zvezi z javnimi naročili gradenj, blaga in storitev
POGLAVJE IV:
Izvedba naročila
Člen 87:
Pogoji za izvedbo naročila
Člen 88:
Oddaja javnih naročil podizvajalcem
Člen 89:
Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo
Člen 90:
Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila
NASLOV III:
POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA
POGLAVJE I:
Socialne in druge posebne storitve
Člen 91:
Oddaja javnih naročil za socialne in druge posebne storitve
Člen 92:
Objava obvestil
Člen 93:
Načela za oddajo javnih naročil
Člen 94:
Pridržana javna naročila za nekatere storitve
POGLAVJE II:
Pravila, ki urejajo projektne natečaje
Člen 95:
Področje uporabe
Člen 96:
Obvestila
Člen 97:
Pravila za organizacijo projektnih natečajev, izbor udeležencev ter žirija
Člen 98:
Odločitve žirije
NASLOV IV:
UPRAVLJANJE
Člen 99:
Izvrševanje
Člen 100:
Posamezna poročila o postopkih javnega naročanja
Člen 101:
Nacionalno poročanje in statistični podatki
Člen 102:
Upravno sodelovanje
NASLOV V:
PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE
Člen 103:
Izvajanje pooblastil
Člen 104:
Nujni postopek
Člen 105:
Postopek v odboru
Člen 106:
Prenos in prehodne določbe
Člen 107:
Razveljavitev
Člen 108:
Pregled
Člen 109:
Začetek veljavnosti
Člen 110:
Naslovniki
PRILOGE
PRILOGA I:
Seznam dejavnosti iz točke (a) točke 2 člena 2
PRILOGA II:
Seznam pravnih aktov Unije iz člena 4(3)
PRILOGA III:
Seznam pravnih aktov Unije iz člena 34(3)
PRILOGA IV:
Roki za sprejetje izvedbenih aktov iz člena 35
PRILOGA V:
Zahteve v zvezi z orodji in opremo za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje kvalifikacij ter načrtov in projektov v projektnih natečajih
PRILOGA VI Del A:
Informacije, ki jih je treba navesti v periodičnem informativnem obvestilu (iz člena 67)
PRILOGA VI Del B:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o objavi periodičnega informativnega obvestila v profilu kupca, ki se ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa (iz člena 67(1))
PRILOGA VII:
Informacije, ki jih je treba navesti v dokumentaciji v zvezi z javnimi naročili pri elektronskih dražbah (člen 53(4))
PRILOGA VIII:
Opredelitev določenih tehničnih specifikacij
PRILOGA IX:
Značilnosti objave
PRILOGA X:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema (iz točke (b) člena 44(4) in iz člena 68)
PRILOGA XI:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o javnem naročilu (iz člena 69)
PRILOGA XII:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila (iz člena 70)
PRILOGA XIII:
Vsebina povabil k predložitvi ponudbe, sodelovanju v dialogu, k pogajanjem ali potrditvi interesa iz člena 74
PRILOGA XIV:
Seznam mednarodnih socialnih in okoljskih konvencij iz člena 36(2)
PRILOGA XV:
Seznam pravnih aktov unije iz člena 83(3)
PRILOGA XVI:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o spremembah javnega naročila v času njegove veljavnosti (iz člena 89(1))
PRILOGA XVII:
Storitve iz člena 91
PRILOGA XVIII:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih v zvezi z javnimi naročili socialnih in drugih posebnih storitev (iz člena 92)
PRILOGA XIX:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o projektnem natečaju (iz člena 96(1))
PRILOGA XX:
Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o rezultatih projektnega natečaja (iz člena 96(1))
PRILOGA XXI:
Korelacijska tabela
NASLOV I
PODROČJE UPORABE, OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNA NAČELA
POGLAVJE I
Predmet urejanja in opredelitve pojmov
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta direktiva določa pravila o postopkih javnega naročanja, ki jih izvedejo naročniki v zvezi z javnimi naročili in projektnimi natečaji, katerih ocenjena vrednost ni nižja od mejnih vrednosti iz člena 15.
2. Javno naročanje v smislu te direktive pomeni pridobitev blaga, gradenj ali storitev - s pogodbo o izvedbi javnega naročila - s strani enega ali več naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih ti naročniki izberejo, pod pogojem, da so gradnje, blago ali storitve namenjeni opravljanju ene izmed dejavnosti iz členov 8 do 14.
3. Pri uporabi te direktive se upošteva člen 346 PDEU.
4. Ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da v skladu s pravom Unije opredelijo, kaj štejejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena, kako bi morale biti te storitve organizirane in financirane v skladu s pravili o državnih pomočeh ter katere posebne obveznosti bi zanje morale veljati. Ta direktiva prav tako ne vpliva na odločitev javnih organov o tem, ali, kako in v kolikšni meri želijo samostojno izvajati javne funkcije v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom (št. 26).
5. Ta direktiva ne vpliva na to, kako države članice organizirajo svoje sisteme socialne varnosti.
6. Negospodarske storitve splošnega pomena ne spadajo v področje uporabe te direktive.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„naročila blaga, gradenj in storitev“ pomeni pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki ter enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih predmet je izvedba gradenj, dobava blaga ali izvajanje storitev;
2.
„naročila gradenj“ pomeni naročila, katerih predmet je:
(a)
izvedba ali projektiranje in izvedba gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v smislu Priloge I;
(b)
izvedba ali projektiranje in izvedba gradnje ali
(c)
izvedba gradnje, s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje;
3.
„gradnja“ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju določene gospodarske ali tehnične funkcije;
4.
„naročila blaga“ pomeni naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela;
5.
„naročila storitev“ pomeni naročila, katerih predmet je izvajanje storitev, razen tistih iz točke 2;
6.
„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali naročnika ali skupino teh oseb in/ali naročnikov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki na trgu ponuja izvedbo gradenj in/ali gradbenega dela, dobavo blaga ali izvedbo storitev;
7.
„ponudnik“ pomeni gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo;
8.
„kandidat“ pomeni gospodarski subjekt, ki zaprosi za povabilo k udeležbi ali je povabljen k udeležbi v omejenem postopku, postopku s pogajanji, v konkurenčnem dialogu ali partnerstvu za inovacije;
9.
„dokument v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga naročnik pripravi ali navaja, da opiše ali določi elemente naročila ali postopka, vključno z obvestilom o javnem naročilu, periodičnim informativnim obvestilom ali obvestili o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema - kadar se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa - tehničnimi specifikacijami, opisnim dokumentom, predlaganimi pogoji naročila, formati dokumentov, ki jih predložijo kandidati in ponudniki, informacijami o splošno veljavnih obveznostih in kakršnimi koli dodatnimi dokumenti;
10.
„centralizirane nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti, ki se stalno izvajajo v eni od naslednjih oblik:
(a)
pridobitev blaga in/ali storitev, namenjenih naročnikom;
(b)
oddajanje javnih naročil ali sklepanje okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve, namenjene naročnikom;
11.
„pomožne nabavne dejavnosti“ pomeni dejavnosti zagotavljanja podpore nabavnim dejavnostim, zlasti v naslednjih oblikah:
(a)
tehnična infrastruktura, ki naročnikom omogoča oddajo javnih naročil ali sklenitev okvirnih sporazumov za gradnje, blago ali storitve;
(b)
svetovanje v zvezi z izvajanjem ali načrtovanjem postopkov javnega naročanja;
(c)
priprava in vodenje postopkov javnega naročanja v imenu in za račun zadevnega naročnika;
12.
„osrednji nabavni organ“ pomeni naročnika v smislu člena 4(1) te direktive ali javnega naročnika v smislu člena 2(1) Direktive 2014/24/EU, ki izvaja centralizirane nabavne dejavnosti, lahko pa tudi morebiti pomožne nabavne dejavnosti.
Javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se šteje za javno naročilo za opravljanje dejavnosti, kakor je določena v členih 8 do 14. Za javno naročilo, ki ga osrednji nabavni organ odda zaradi izvajanja centraliziranih nabavnih dejavnosti, se člen 18 ne uporablja;
13.
„izvajalec storitev javnega naročanja“ pomeni osebo javnega ali zasebnega prava, ki izvaja pomožne nabavne dejavnosti na trgu;
14.
„pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje, vključno z informacijami, poslanimi ali shranjenimi z elektronskimi sredstvi;
15.
„elektronska sredstva“ pomeni elektronsko opremo za obdelavo (vključno z digitalnim zgoščevanjem) in shranjevanje podatkov, ki se prenašajo, pošiljajo in prejemajo po žici, z radijskimi valovi, optičnimi sredstvi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi;
16.
„življenjska doba“ pomeni vse zaporedne in/ali medsebojno povezane faze, vključno z raziskavami in razvojem, ki jih je treba opraviti, proizvodnjo, trgovanjem in s tem povezanimi pogoji, prevozom, uporabo in vzdrževanjem, v življenjski dobi proizvoda ali gradnje oziroma med izvajanjem storitve, od nabave surovin ali ustvarjanja virov do odstranitve, uničenja in prenehanja storitve ali uporabe;
17.
„projektni natečaji“ pomeni postopke, ki naročniku omogočijo - predvsem na področju urbanističnega in krajinskega načrtovanja, arhitekture in inženiringa ali obdelave podatkov - pridobitev načrta ali projekta, ki ga izbere žirija po razpisu nagradnega natečaja ali natečaja brez podelitve nagrad;
18.
„inovacije“ pomeni uvedbo novega ali znatno izboljšanega blaga, storitve ali postopka, vključno - a ne izključno - s proizvodnjo, gradnjo ali gradbenim procesom, novo tržno metodo ali novo organizacijsko metodo v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih, med drugim z namenom pripomoči k obvladovanju družbenih izzivov ali podpiranju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;
19.
„znak“ pomeni vsak dokument, spričevalo ali potrdilo, ki potrjuje, da določena gradnja, blago, storitev, proces ali postopek izpolnjuje določene zahteve;
20.
„zahteve za pridobitev znaka“ pomeni zahteve, ki jih morajo določene gradnje, blago, storitve, procesi ali postopki izpolniti za pridobitev zadevnega znaka.
Člen 3
Javni naročniki
1. V tej direktivi „javni naročniki“ pomeni državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ali združenja enega ali več takih organov oziroma ene ali več takih oseb javnega prava.
2. „Regionalni organi“ vključuje vse organe upravnih enot, ki so navedeni na seznamu NUTS 1 in 2, ki ni taksativen, iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (30).
3. „Lokalni organi“ vključujejo vse organe upravnih enot na ravni NUTS 3 in manjše upravne enote iz Uredbe (ES) št. 1059/2003.
4. „Osebe javnega prava“ pomeni osebe, ki imajo vse naslednje značilnosti:
(a)
ustanovljene so s posebnim namenom, da zadovoljujejo potrebe splošnega interesa, ki niso industrijske ali poslovne narave;
(b)
so pravne osebe in
(c)
jih večinoma financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali so pod upravljavskim nadzorom teh organov ali oseb ali imajo upravni, vodstveni ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava.
Člen 4
Naročniki
1. V tej direktivi so naročniki subjekti, ki:
(a)
so javni naročniki ali javna podjetja in opravljajo eno od dejavnosti iz členov 8 do 14;
(b)
kadar niso javni naročniki ali javna podjetja, vendar kot eno od svojih dejavnosti na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jim jih podeli pristojni organ države članice, opravljajo katero koli dejavnost iz členov 8 do 14 ali kombinacijo teh dejavnosti.
2. „Javno podjetje“ pomeni vsako podjetje, na katero imajo lahko javni naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo poslovanje;
Domneva se, da imajo javni naročniki prevladujoč vpliv v katerem koli od naslednjih primerov:
(a)
če imajo javni naročniki neposredno ali posredno v lasti večino vpisanega kapitala podjetja;
(b)
če javni naročniki neposredno ali posredno nadzirajo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih izda podjetje;
(c)
če lahko javni naročniki neposredno ali posredno imenujejo več kot polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.
3. V tem členu „posebne ali izključne pravice“ pomeni pravice, ki jih z zakonom ali drugim predpisom podeli pristojni organ države članice in katerih učinek je omejitev izvajanja dejavnosti, opredeljenih v členih 8 do 14, na enega ali več oseb, kar pa znatno vpliva na možnost drugih oseb, da opravljajo tako dejavnost.
Pravice, ki so bile podeljene po postopku, v katerem je bilo zagotovljeno ustrezno obveščanje javnosti, in katerih podelitev je temeljila na objektivnih merilih, ne pomenijo „posebnih ali izključnih pravic“ v smislu prvega pododstavka.
Taki postopki vključujejo:
(a)
postopke javnega naročanja s predhodnim javnim razpisom v skladu z Direktivo 2014/24/EU, Direktivo 2009/81/ES, Direktivo 2014/23/EU, ali to direktivo;
(b)
postopke na podlagi drugih pravnih aktov Unije iz Priloge II, ki zagotavljajo ustrezno predhodno transparentnost za izdajo dovoljenj na podlagi objektivnih meril.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 v zvezi s spreminjanjem pravnih aktov Unije iz Priloge II, če se na podlagi sprejetja novih pravnih aktov ali razveljavitve ali spremembe pravnih aktov izkaže, da je tako spreminjanje potrebno.
Člen 5
Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost
1. Odstavek 2 se uporablja za mešana javna naročila, katerih predmet so različne vrste naročil, ki so vsa zajeta v tej direktivi.
Odstavki 3 do 5 se uporabljajo za mešana javna naročila, katerih predmet je javno naročilo, ki je zajeto v tej direktivi, in javno naročilo, ki je zajeto v drugih pravnih ureditvah.
2. Javna naročila, katerih predmet sta dve ali več vrst naročil (gradenj, storitev ali blaga), se oddajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za vrsto javnega naročila, značilno za glavni predmet zadevnega naročila.
Pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve v smislu poglavja I naslova III in delno druge storitve, ali pri mešanih javnih naročilih, ki jih delno sestavljajo storitve in delno blago, se glavni predmet določi glede na to, katera od ocenjenih vrednosti zadevnih storitev ali blaga je najvišja.
3. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se uporablja odstavek 4. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno neločljivi, pa se uporablja odstavek 5.
Če del določenega javnega naročila ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, se uporablja člen 25 te direktive.
4. Pri javnih naročilih, katerih predmet so naročila, ki so zajeta v tej direktivi, in naročila, ki v njej niso zajeta, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od takšnih ločenih javni naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.
Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se ta direktiva, razen če je v členu 25 določeno drugače, uporablja za mešano javno naročilo, ki iz tega sledi, ne glede na vrednost delov, za katere bi sicer veljala drugačna pravna ureditev, in ne glede na to, katera pravna ureditev bi sicer veljala za te dele.
Pri mešanih javnih naročilih, ki vsebujejo elemente naročil blaga, gradenj in storitev ter koncesij, se mešano javno naročilo odda v skladu s to direktivo, pod pogojem, da je ocenjena vrednost tistega dela, ki je sestavni del naročila, zajetega v tej direktivi, izračunana v skladu s členom 16, enaka ali višja od zadevnih mejnih vrednosti iz člena 15.
5. Če so različni deli določenega javnega naročila objektivno neločljivi, se veljavna pravna ureditev določi na podlagi glavnega predmeta tega javnega naročila.
Člen 6
Naročila, ki zajemajo več dejavnosti
1. Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo oddati ločena javna naročila, se odločitev o tem, katera pravila veljajo za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti posamezne zadevne dejavnosti.
Če se naročniki odločijo oddati ločeno javno naročilo, se ne glede na člen 5 uporabljata odstavka 2 in 3 tega člena. Če eno od zadevnih dejavnosti ureja člen 346 PDEU ali Direktiva 2009/81/ES, pa se uporablja člen 26 te direktive.
Odločitev o tem, ali se odda enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, pa se ne sme sprejeti s ciljem izključitve naročila ali naročil iz področja uporabe te direktive, Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU.
2. Za javno naročilo, namenjeno za opravljanje več dejavnosti, veljajo pravila, ki se uporabljajo za dejavnost, za opravljanje katere je javno naročilo pretežno namenjeno.
3. Pri javnih naročilih, pri katerih je objektivno nemogoče določiti, za opravljanje katere dejavnosti je javno naročilo pretežno namenjeno, se veljavna pravila določijo v skladu s točkami (a), (b) in (c):
(a)
javno naročilo se odda v skladu z Direktivo 2014/24/EU, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/24/EU;
(b)
javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa Direktiva 2014/23/EU;
(c)
javno naročilo se odda v skladu s to direktivo, če za eno od dejavnosti, za opravljanje katere je javno naročilo namenjeno, velja ta direktiva, za druge pa ne velja ne ta direktiva, ne Direktiva 2014/24/EU, niti Direktiva 2014/23/EU.
POGLAVJE II
Dejavnosti
Člen 7
Skupne določbe
Za namene členov 8, 9 in 10 „dobava“ vključuje generiranje/proizvodnjo, veleprodajo in maloprodajo.
Vendar pa proizvodnja plina v obliki črpanja spada v področje uporabe člena 14.
Člen 8
Plin in toplota
1. Glede plina in toplote se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:
(a)
zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo plina ali toplote;
(b)
dobavo plina ali toplote takšnim omrežjem.
2. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, plin ali toploto dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
ta naročnik plin ali toploto proizvaja kot neizogibno posledico opravljanja dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 9 do 11;
(b)
dobava javnemu omrežju je namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kot 20 % prometa naročnika glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.
Člen 9
Električna energija
1. Glede električne energije se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:
(a)
zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije;
(b)
dobavo električne energije takšnim omrežjem.
2. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, električno energijo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
ta naročnik proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 tega člena ali členih 8, 10 in 11;
(b)
dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.
Člen 10
Voda
1. Glede vode se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:
(a)
zagotavljanje ali upravljanje fiksnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo pitne vode;
(b)
dobavo pitne vode takšnim omrežjem.
2. Ta direktiva se uporablja tudi za javna naročila ali projektne natečaje, ki jih oddajo ali organizirajo naročniki, ki opravljajo katero od dejavnosti iz odstavka 1, in ki so povezani z eno od naslednjih dejavnosti:
(a)
projekti vodnega inženirstva, namakanja ali izsuševanja površin, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kakor 20 % celotne količine vode, ki se zagotavlja bodisi s temi projekti, z namakalnimi ali drenažnimi napravami;
(b)
odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda.
3. Če fiksnim omrežjem, ki zagotavljajo javno storitev, pitno vodo dobavlja naročnik, ki ni javni naročnik, se to ne šteje kot dejavnost v smislu odstavka 1, kadar sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
ta naročnik proizvaja pitno vodo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki ni navedena v členih 8 do 11;
(b)
dobava javnemu omrežju je odvisna samo od lastne porabe tega naročnika in ne presega 30 % njegove celotne proizvodnje pitne vode glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.
Člen 11
Storitve prevoza
Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javno storitev na področju prevoza z železnico, avtomatiziranimi sistemi, tramvajem, trolejbusom, avtobusom ali žičnico.
Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih določi pristojni organ države članice, na primer pogoji v zvezi s progami ali linijami, zmogljivostjo, ki jo je treba zagotavljati, ali pogostostjo storitve.
Člen 12
Pristanišča in letališča
Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za namen zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih na celinskih vodah ali druge infrastrukture terminalov prevoznikom po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh.
Člen 13
Poštne storitve
1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z opravljanjem:
(a)
poštnih storitev;
(b)
storitev, različnih od poštnih storitev, pod pogojem, da take storitve opravlja naročnik, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (b) odstavka 2 tega člena, in da pogoji iz člena 34(1) niso izpolnjeni v zvezi s storitvami iz točke (b) odstavka 2 tega člena.
2. V tem členu in brez poseganja v Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31):
(a)
„poštna pošiljka“ pomeni naslovljeno pošiljko v končni obliki, v kakršni se prevaža, ne glede na njeno težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo na primer tudi knjige, kataloge, časopise, periodični tisk in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na njihovo težo;
(b)
„poštne storitve“ pomeni storitve sprejema poštnih pošiljk, njihovega sortiranja, usmerjanja in dostave. To vključuje storitve, ki spadajo med univerzalne storitve v smislu Direktive 97/67/ES, ter storitve, ki mednje ne spadajo;
(c)
„storitve, različne od poštnih storitev“ pomeni storitve na naslednjih področjih:
(i)
storitve obdelave pošte (storitve pred pošiljanjem in po njem, vključno s „storitvami vložišča“);
(ii)
storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso vključene v točki (a), kot je nenaslovljena direktna pošta.
Člen 14
Črpanje nafte in plina ter iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv
Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za:
(a)
črpanje nafte ali plina;
(b)
iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv.
POGLAVJE III
Vsebinsko področje uporabe
Oddelek 1
Mejne vrednosti
Člen 15
Mejne vrednosti
Razen javnih naročil, izključenih zaradi razlogov iz členov 18 do 23 ali v skladu s členom 34, se ta direktiva v zvezi z opravljanjem določene dejavnosti uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali višja od naslednjih mejnih vrednosti:
(a)
414 000 EUR za javna naročila blaga in storitev ter za projektne natečaje;
(b)
5 186 000 EUR za javna naročila gradenj;
(c)
1 000 000 EUR za javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev iz Priloge XVII.
Člen 16
Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil
1. Izračun ocenjene vrednosti naročila temelji na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga oceni naročnik, vključno s katero koli opcijo in morebitnimi podaljšanji javnega naročila, kakor je izrecno navedeno v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.
Če naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti javnega naročila.
2. Če ima naročnik ločene organizacijske enote, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh posameznih organizacijskih enot.
Ne glede na prvi pododstavek se v primeru, ko je ločena organizacijska enota samostojno odgovorna za svoje javno naročilo ali določene kategorije naročil, vrednosti lahko določijo na ravni zadevne enote.
3. Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo javno naročilo izključeno iz področja uporabe te direktive. Javnega naročila se ne sme razdeliti, da bi se izognili uporabi te direktive, razen če se to utemelji z objektivnimi razlogi.
4. Ta ocenjena vrednost je veljavna, ko je poslan javni razpis, oziroma če tak javni razpis ni predviden, ko naročnik začne postopek javnega naročanja, na primer, kjer je primerno, z navezovanjem stikov z gospodarskimi subjekti v zvezi z javnim naročilom.
5. Za okvirne sporazume in dinamične nabavne sisteme je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje sporazuma ali sistema.
6. Pri partnerstvih za inovacije je vrednost, ki se upošteva, najvišja ocenjena vrednost (brez DDV) raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, ki potekajo v vseh fazah predvidenega partnerstva, ter blaga, storitev ali gradenj, razvitih in naročenih ob izteku predvidenega partnerstva.
7. Za namene člena 15 naročniki v ocenjeno vrednost naročila gradnje vključijo stroške gradnje in skupno ocenjeno vrednost vsega blaga ali storitev, ki jih naročniki dajo na voljo izvajalcu, če so potrebni za izvedbo gradnje.
8. Če se lahko zaradi predlagane gradnje ali izvedbe storitev javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.
Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.
9. Če se lahko zaradi predlagane pridobitve podobnega blaga javna naročila oddajo v ločenih sklopih, se pri uporabi točke (b) in (c) člena 15 upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.
Če je skupna vrednost sklopov enaka mejni vrednosti iz člena 15 ali višja od nje, se ta direktiva uporabi za oddajo vsakega posameznega sklopa.
10. Ne glede na odstavka 8 in 9 lahko naročniki oddajo javna naročila za posamezne sklope brez uporabe postopkov iz te direktive, če je ocenjena vrednost zadevnega sklopa brez DDV nižja od 80 000 EUR za blago ali storitve oziroma nižja od enega milijona EUR za gradnje. Vendar skupna vrednost sklopov, oddanih brez uporabe te direktive, ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov, na katere je bila razdeljena predlagana gradnja, predlagana pridobitev podobnega blaga ali predlagana izvedba storitev.
11. Pri javnih naročilih blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali se bodo predvidoma obnovila v določenem obdobju, se ocenjena vrednost naročila izračuna na podlagi:
(a)
skupne dejanske vrednosti zaporednih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v proračunskem letu, prilagojene, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe pri količini ali vrednosti, ki bi nastale v 12 mesecih po prvotnem naročilu;
(b)
ali skupne ocenjene vrednosti zaporednih naročil, oddanih v 12 mesecih po prvi dobavi oziroma izvedbi ali v poslovnem letu, če je to daljše od 12 mesecev.
12. Pri javnih naročilih blaga v zvezi s finančnim zakupom, najemom, zakupom ali nakupom blaga s pridržanim lastništvom se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:
(a)
pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 12 mesecev ali manj, na podlagi skupne ocenjene vrednosti za čas trajanja naročila ali, kadar je obdobje daljše od 12 mesecev, na podlagi skupne vrednosti, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;
(b)
pri naročilih za nedoločeno obdobje ali naročilih, za katera obdobja ni mogoče določiti, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.
13. Pri javnih naročilih storitev se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:
(a)
pri zavarovalniških storitvah na podlagi višine premije in drugih oblik plačil;
(b)
pri bančnih in drugih finančnih storitvah na podlagi honorarjev, plačljivih provizij, obresti in drugih oblik plačil;
(c)
pri projektnih natečajih na podlagi honorarjev, plačljivih provizij in drugih oblik plačil.
14. Pri javnih naročilih storitev, pri katerih skupna cena ni navedena, se ocenjena vrednost naročila izračuna, kot sledi:
(a)
pri naročilih za določeno obdobje, kadar je to obdobje 48 mesecev ali manj, na podlagi skupne vrednosti za njihovo celotno trajanje;
(b)
pri naročilih za nedoločeno obdobje ali za obdobje, daljše od 48 mesecev, na podlagi njihove mesečne vrednosti, pomnožene z 48.
Člen 17
Revizija mejnih vrednosti
1. Komisija od 30. junija 2013 dalje vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA), ter jih po potrebi revidira v skladu s tem členom.
Komisija v skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA zneske teh mejnih vrednosti izračuna na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene s posebnimi pravicami črpanja (SDR), in sicer za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja. Zneski tako revidiranih mejnih vrednosti se po potrebi zaokrožijo navzdol na najbližjih tisoč eurov, da se zagotovi upoštevanje veljavnih mejnih vrednosti iz Sporazuma GPA, izraženih s posebnimi pravicami črpanja.
2. Komisija od 1. januarja 2014 dalje vsaki dve leti določi zneske mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, revidiranih v skladu z odstavkom 1 tega člena, v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.
Obenem Komisija določi znesek mejne vrednosti iz točke (c) člena 15 v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro.
V skladu z metodo izračuna iz Sporazuma GPA določitev teh zneskov temelji na povprečnih dnevnih vrednostih teh valut, ki ustrezajo veljavni mejni vrednosti, izraženi v eurih, za obdobje 24 mesecev, ki se konča 31. avgusta pred revizijo, z učinkom od 1. januarja.
3. Komisija objavi revidirane mejne vrednosti iz odstavka 1, njihovo protivrednost v nacionalnih valutah iz prvega pododstavka odstavka 2 in znesek, določen v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2, v Uradnem listu Evropske unije v začetku novembra po njihovi reviziji.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi metodologijo iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena vsem spremembam metodologije iz Sporazuma GPA za revizijo mejnih vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 ter za določitev protivrednosti v nacionalnih valutah držav članic, katerih valuta ni euro, kot je navedeno v odstavku 2 tega člena.
Prav tako se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da revidira mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, kadar je to potrebno.
5. Kadar je treba revidirati mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15, zaradi časovnih omejitev pa ni mogoče uporabiti postopka iz člena 103, se v nujnih primerih za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom odstavka 4 tega člena, uporabi postopek iz člena 104.
Oddelek 2
Izključena javna naročila in projektni natečaji; posebne določbe za javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike
Pododdelek 1
Izključitve, ki veljajo za vse naročnike, in posebne izključitve za vodni in energetski sektor
Člen 18
Javna naročila, ki so oddana z namenom nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam
1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki so oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam, pod pogojem, da naročnik ne uživa nobenih posebnih ali izključnih pravic v zvezi s prodajo ali dajanjem predmeta takih javnih naročil v najem, drugi subjekti pa ga lahko prosto prodajo ali dajo v najem pod enakimi pogoji kot naročnik.
2. Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh kategorijah proizvodov ali dejavnosti, ki jih štejejo za izključene v smislu odstavka 1. Komisija lahko sezname kategorij proizvodov ali dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene redno objavlja v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.
Člen 19
Javna naročila in projektni natečaji, ki se oddajo ali organizirajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki je zajeta, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi
1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih naročniki oddajo za druge namene, kot je opravljanje dejavnosti, ki so določene v členih 8 do 14, ali za opravljanje takšnih dejavnosti v tretji državi, v razmerah, ki ne vključujejo fizične uporabe omrežja ali geografskega območja znotraj Unije; direktiva se ne uporablja niti za projektne natečaje, organizirane za te namene.
2. Naročniki Komisijo na zahtevo uradno obvestijo o vseh dejavnostih, ki jih štejejo za izključene v skladu z odstavkom 1. Komisija lahko redno objavlja sezname kategorij dejavnosti, ki jih šteje za izključene, v informativne namene v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive poslovne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko posredujejo te informacije.
Člen 20
Javna naročila, ki se oddajo, in projektni natečaji, ki se organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili
1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih mora naročnik oddati, ali projektne natečaje, ki jih mora organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:
(a)
pravni instrument, ki ustvarja obveznosti na podlagi mednarodnega prava, kot je mednarodni sporazum, ki se sklene v skladu s Pogodbama med državo članico in eno ali več tretjimi državami ali njihovimi enotami ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma, ali
(b)
mednarodna organizacija.
Države članice o vseh pravnih instrumentih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka obvestijo Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.
2. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki jih odda ali organizira naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira; pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov naročanja.
3. Člen 27 se uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata za ta javna naročila in projektne natečaje.
Člen 21
Posebne izključitve pri javnih naročilih storitev
Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev za:
(a)
pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin ali z njimi povezanih pravic s kakršnimi koli finančnimi sredstvi;
(b)
storitve na področju arbitraže in spravnih postopkov;
(c)
vse naslednje pravne storitve:
(i)
pravno zastopanje stranke po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (32) v:
-
arbitraži ali spravnem postopku v državi članici, tretji državi ali pred mednarodno instanco za arbitražo ali spravni postopek ali v
-
sodnih postopkih pred sodišči ali javnimi organi države članice, tretje države ali pred mednarodnimi sodišči ali institucijami;
(ii)
pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na postopek iz točke (i) te točke, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS;
(iii)
storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji;
(iv)
pravne storitve, ki jih opravljajo skrbniki ali zakoniti zastopniki, ali druge pravne storitve, katerih izvajalce določi sodišče v zadevni državi članici ali ki so z zakonodajo določeni za opravljanje posebnih nalog pod nadzorom takih sodišč;
(v)
druge pravne storitve, ki so v zadevnih državah članicah povezane z izvajanjem javne oblasti, četudi le priložnostno;
(d)
finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33) ter posle, izvedene v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost;
(e)
posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov;
(f)
pogodbe o zaposlitvi;
(g)
storitve javnega potniškega prevoza z železnico ali podzemno železnico;
(h)
storitve civilne obrambe, civilne zaščite in preprečevanja nevarnosti, ki jih izvajajo neprofitne organizacije ali združenja in ki jih zajemajo kode CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 in 85143000-3, razen storitev prevoza bolnikov z reševalnimi avtomobili;
(i)
oddajni čas ali zagotavljanje programov, ki se oddajo ponudnikom avdiovizualnih ali radijskih medijskih storitev. V tej točki „ponudniki medijskih storitev“ pomeni isto kot v točki (d) člena 1(1) Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34). „Program“ pomeni isto kot v točki (b) člena 1(1) navedene direktive, vendar vključuje tudi radijske programe in gradivo zanje. Poleg tega v tej določbi „programsko gradivo“ pomeni isto kot „program“.
Člen 22
Javna naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice
Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev, oddana naročniku, ki je javni naročnik, ali združenju javnih naročnikov na podlagi izključne pravice, ki jo imajo v skladu z zakonom ali drugim objavljenim predpisom, skladno s PDEU.
Člen 23
Javna naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za dobavo energije ali goriv za proizvodnjo energije
Ta direktiva se ne uporablja:
(a)
za javna naročila za nabavo vode, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali obe dejavnosti v zvezi s pitno vodo iz člena 10(1);
(b)
za javna naročila, ki jih oddajo naročniki, ki so sami dejavni v energetskem sektorju, in sicer opravljajo dejavnost iz člena 8(1), člena 9(1) ali člena 14 za dobavo:
(i)
energije;
(ii)
goriv za proizvodnjo energije.
Pododdelek 2
Javna naročila, ki vključujejo obrambne in varnostne vidike
Člen 24
Obramba in varnost
1. Kar zadeva naročila in projektne natečaje, ki se oddajo oziroma organizirajo na področju obrambe in varnosti, se ta direktiva ne uporablja za:
(a)
javna naročila, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/81/ES;
(b)
javna naročila, za katera se Direktiva 2009/81/ES v skladu s členi 8, 12 in 13 navedene direktive ne uporablja.
2. Ta direktiva se ne uporablja za naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1, če bistvenih varnostnih interesov države članice ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer z zahtevami za varovanje zaupnosti informacij, ki jih dajo na voljo naročniki v postopku oddaje javnega naročila, kakor je določeno v tej direktivi.
Poleg tega in v skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU se ta direktiva ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki sicer niso izvzeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, če bi morala država članica zaradi uporabe te direktive sporočati informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.
3. Če sta oddaja in izvajanje javnega naročila ali projektnega natečaja označena kot zaupna ali ju morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi države članice, se ta direktiva ne uporablja, če država članica ugotovi, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zavarovati z manj vsiljivimi ukrepi, na primer tistimi iz prvega pododstavka odstavka 2.
Člen 25
Mešana javna naročila, ki zajemajo isto dejavnost ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike
1. Pri mešanih javnih naročilih, ki zajemajo isto dejavnost in katerih predmet so javna naročila, zajeta v tej direktivi, in naročila ali drugi elementi, zajeti v členu 346 PDEU ali Direktivi 2009/81/ES, se uporablja ta člen.
2. Če so različni deli zadevnega javnega naročila objektivno ločljivi, se lahko naročniki odločijo, da za posamezne dele oddajo ločena javna naročila ali da oddajo enotno javno naročilo.
Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev velja za vsako od takšnih ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevnega posameznega dela.
Če se naročniki odločijo za oddajo enotnega javnega naročila, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi, sprejme na podlagi naslednjih pogojev:
(a)
če je del zadevnega naročila zajet v členu 346 PDEU, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov;
(b)
če je del zadevnega naročila zajet v Direktivi 2009/81/ES, se javno naročilo lahko odda v skladu z navedeno direktivo, pod pogojem, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov. Ta točka ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa navedena direktiva.
Odločitev o oddaji enotnega javnega naročila pa ne sme biti sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.
3. Točka (a) tretjega pododstavka odstavka 2 se uporablja za mešana javna naročila, za katera bi se sicer lahko uporabljali točki (a) in (b) navedenega pododstavka.
4. Če so različni deli zadevnega naročila objektivno neločljivi, se javno naročilo lahko odda brez uporabe te direktive, če zajema elemente, za katere se uporablja člen 346 PDEU; v nasprotnem primeru se lahko odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES.
Člen 26
Javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti ter vključujejo obrambne ali varnostne vidike
1. Pri javnih naročilih, namenjenih za opravljanje več dejavnosti, se lahko naročniki odločijo, da za vsako posamezno dejavnost oddajo ločeno javno naročilo ali da oddajo enotno javno naročilo. Če se naročniki odločijo za oddajo ločenih javnih naročil za posamezne dele, se odločitev o tem, katera pravna ureditev se uporabi za vsako od tako ločenih javnih naročil, sprejme na podlagi značilnosti zadevne posamezne dejavnosti.
Če se naročniki odločijo oddati enotno javno naročilo, se uporablja odstavek 2 tega člena. Vendar se odločitev o tem, ali oddati enotno javno naročilo ali pa več ločenih javnih naročil, ne sme sprejeti z namenom njihove izključitve iz področja uporabe te direktive ali Direktive 2009/81/ES.
2. Pri javnih naročilih, namenjenih opravljanju dejavnosti, ki jo ureja ta direktiva, in drugi dejavnosti, ki:
(a)
jo ureja Direktiva 2009/81/ES ali
(b)
jo zajema člen 346 PDEU,
se lahko javno naročilo v primerih iz točke (a) odda v skladu z Direktivo 2009/81/ES, v primerih iz točke (b) pa se lahko odda brez uporabe te direktive. Ta pododstavek ne vpliva na mejne vrednosti in izključitve, ki jih določa Direktiva 2009/81/ES.
Javna naročila iz točke (a) prvega pododstavka, ki poleg tega vključujejo naročila ali druge elemente, ki jih ureja člen 346 PDEU, se lahko oddajo brez uporabe te direktive.
Pogoj za uporabo prvega in drugega pododstavka pa je, da je oddaja enotnega javnega naročila upravičena iz objektivnih razlogov in da odločitev o oddaji enotnega javnega naročila ni sprejeta z namenom izključitve naročil iz uporabe te direktive.
Člen 27
Javna naročila in projektni natečaji, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki se oddajo ali organizirajo v skladu z mednarodnimi pravili
1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila ali projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih mora naročnik oddati ali organizirati v skladu s postopki javnega naročanja, ki se razlikujejo od postopkov iz te direktive in ki jih določa:
(a)
mednarodni sporazum ali dogovor, ki ga v skladu s Pogodbama skleneta država članica in ena ali več tretjih držav ali njihovih enot ter zajema gradnje, blago ali storitve, namenjene skupnemu izvajanju ali uporabi projekta s strani podpisnic tega mednarodnega sporazuma ali dogovora;
(b)
mednarodni sporazum ali dogovor, ki se nanaša na nameščanje vojaških enot in zadeva podjetja v državi članici ali tretji državi, ali
(c)
mednarodna organizacija.
O vseh sporazumih ali dogovorih iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se obvesti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 105.
2. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila in projektne natečaje, ki vključujejo obrambne ali varnostne vidike in ki jih odda naročnik v skladu s pravili naročanja, ki jih določi mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, kadar zadevna javna naročila ali projektne natečaje ta organizacija ali institucija v celoti financira. Pri javnih naročilih ali projektnih natečajih, ki jih večinoma sofinancira mednarodna organizacija ali mednarodna finančna institucija, se stranki dogovorita o uporabi postopkov javnega naročanja.
Pododdelek 3
Posebna razmerja (sodelovanje, povezana podjetja in skupna podjetja)
Člen 28
Javna naročila med javnimi naročniki
1. Javno naročilo, ki ga javni naročnik odda drugi pravni osebi zasebnega ali javnega prava, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
javni naročnik obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;
(b)
odvisna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki ji jih je dal javni naročnik, ki jo obvladuje, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladuje ta javni naročnik;
(c)
v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.
Šteje se, da javni naročnik obvladuje pravno osebo podobno kot svoje službe v smislu točke (a) prvega pododstavka, če odločilno vpliva na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe. Tako obvladovanje lahko izvaja tudi druga pravna oseba, ki jo na enak način obvladuje javni naročnik.
2. Odstavek 1 se uporablja tudi, če odvisna pravna oseba, ki je javni naročnik, odda naročilo javnemu naročniku, ki odvisno osebo obvladuje, ali drugi pravni osebi, ki jo obvladuje isti javni naročnik, če v pravni osebi, ki ji je oddano javno naročilo, ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi nacionalne zakonodaje, skladne s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.
3. Javni naročnik, ki ne obvladuje pravne osebe zasebnega ali javnega prava v smislu odstavka 1, lahko tej pravni osebi vseeno odda javno naročilo, ne da bi uporabljal to direktivo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
javni naročnik skupaj z drugimi javnimi naročniki obvladuje zadevno pravno osebo podobno kot svoje službe;
(b)
zadevna pravna oseba izvaja več kot 80 % svojih dejavnosti za izpolnitev nalog, ki so ji jih dali javni naročniki, ki jo obvladujejo, ali so ji jih dale druge pravne osebe, ki jih obvladujejo isti javni naročniki, in
(c)
v odvisni pravni osebi ni neposredne udeležbe zasebnega kapitala, razen v obliki neobvladujočega in nekontrolnega deleža zasebnega kapitala, ki se zahteva na podlagi določb nacionalne zakonodaje, skladnih s Pogodbama, in ne vpliva odločilno na odvisno pravno osebo.
Za namene točke (a) prvega pododstavka se šteje, da javni naročniki skupaj obvladujejo pravno osebo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(i)
organe odločanja odvisne pravne osebe sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih javnih naročnikov. Posamezni predstavniki lahko zastopajo več ali vse sodelujoče javne naročnike;
(ii)
ti javni naročniki lahko skupaj odločilno vplivajo na strateške cilje in pomembne odločitve odvisne pravne osebe, in
(iii)
odvisna pravna oseba nima interesov, ki so v nasprotju z interesi javnih naročnikov, ki jo obvladujejo.
4. Pogodba o izvedbi javnega naročila, sklenjena izključno med dvema ali več javnimi naročniki, ne spada v področje uporabe te direktive, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
pogodba o izvedbi javnega naročila določa ali vzpostavlja sodelovanje med sodelujočimi javnimi naročniki, da se zagotovi, da se javne storitve, ki jih morajo opraviti, izvajajo ob uresničevanju ciljev, ki so jim skupni;
(b)
pri tem sodelovanju se upoštevajo le vidiki javnega interesa, in
(c)
sodelujoči javni naročniki na odprtem trgu izvajajo manj kot 20 % dejavnosti, ki jih zajema sodelovanje.
5. Pri določanju odstotka dejavnosti iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1, točke (b) prvega pododstavka odstavka 3 in točke (c) odstavka 4 se upošteva skupni povprečni promet ali drug ustrezen dejavnik, temelječ na dejavnosti, kot so stroški zadevne pravne osebe v zvezi s storitvami, blagom in gradnjami v treh letih pred oddajo naročila.
Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti zadevne pravne osebe ali zaradi reorganizacije njenih dejavnosti podatki o prometu ali drugem ustreznem dejavniku, temelječem na dejavnosti, kot so stroški, za predhodna tri leta niso na voljo ali niso več relevantni, zadostuje, da pravna oseba zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je meritev obsega dejavnosti verodostojna.
Člen 29
Javna naročila, oddana povezanemu podjetju
1. Za namene tega člena „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika v skladu z zahtevami iz Direktive 2013/34/EU.
2. Pri naročnikih, za katere se ne uporablja Direktiva 2013/34/EU, „povezano podjetje“ pomeni vsako podjetje:
(a)
v katerem ima lahko naročnik posredno ali neposredno prevladujoč vpliv;
(b)
ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali
(c)
nad katerim ima, tako kot nad naročnikom, prevladujoč vpliv drugo podjetje na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki to povezano podjetje urejajo.
Za namene tega odstavka „prevladujoč vpliv“ pomeni enako kot v drugem pododstavku člena 4(2).
3. Ne glede na člen 28 in ob izpolnjevanju pogojev iz odstavka 4 tega člena se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:
(a)
naročnik odda povezanemu podjetju ali
(b)
skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti, kot so določene v členih 8 do 14, odda podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov.
4. Odstavek 3 se uporablja za:
(a)
naročila storitev, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z opravljanjem storitev za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan;
(b)
naročila blaga, pod pogojem, da je povezano podjetje ob upoštevanju vseh njegovih storitev vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa, v predhodnih treh letih ustvarilo z dobavami blaga naročniku ali drugim podjetjem, s katerimi je ta povezan;
(c)
javna naročila gradenj pod pogojem, da je povezano podjetje, ob upoštevanju vseh njegovih gradenj vsaj 80 % skupnega povprečnega prometa v predhodnih treh letih ustvarilo z izvedbo gradenj za naročnika ali druga podjetja, s katerimi je ta povezan.
5. Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti povezanega podjetja podatki o prometu za predhodna tri leta niso na voljo, zadostuje, da to podjetje zlasti v poslovnem načrtu prikaže, da je promet iz točke (a), (b) ali (c) odstavka 4 verjeten.
6. Če iste ali podobne storitve, blago ali gradnje zagotavlja več kot eno podjetje, ki je povezano z naročnikom, s katerim tvori gospodarsko skupino, se zgornji deleži izračunajo ob upoštevanju skupnega prometa, ki ga ta povezana podjetja ustvarijo z zagotavljanjem storitev, blaga ali gradenj.
Člen 30
Javna naročila, oddana skupnemu podjetju ali naročniku, ki je del skupnega podjetja
Ne glede na člen 28 in pod pogojem, da je bilo skupno podjetje ustanovljeno za opravljanje zadevne dejavnosti v obdobju najmanj treh let in da listina o ustanovitvi skupnega podjetja določa, da bodo naročniki, ki ga sestavljajo, ostali del tega skupnega podjetja najmanj za enako obdobje, se ta direktiva ne uporablja za javna naročila, ki jih:
(a)
skupno podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti v smislu členov 8 do 14, odda enemu od teh naročnikov ali
(b)
naročnik odda skupnemu podjetju, katerega del je.
Člen 31
Sporočanje informacij
Naročniki Komisiji na zahtevo sporočijo naslednje informacije o uporabi člena 29(2) in (3) ter člena 30:
(a)
imena zadevnih podjetij ali skupnih podjetij;
(b)
vrsto in vrednost zadevnih javnih naročil;
(c)
dokazila o tem, da razmerje med podjetjem ali skupnim podjetjem, ki so mu javna naročila oddana, in naročnikom izpolnjuje zahteve iz člena 29 ali 30, če Komisija meni, da so ta dokazila potrebna.
Pododdelek 4
Posebni primeri
Člen 32
Raziskovalne in razvojne storitve
Ta direktiva se za javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev, ki jih zajemajo kode CPV od 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, uporablja samo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
koristi od njih ima izključno naročnik za potrebe pri izvajanju lastne dejavnosti in
(b)
izvedeno storitev v celoti plača naročnik.
Člen 33
Javna naročila, za katera veljajo posebne ureditve
1. Brez poseganja v člen 34 te direktive Republika Avstrija in Zvezna republika Nemčija s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovita, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe Komisije 2002/205/ES (35) in Odločbe Komisije 2004/73/ES (36):
(a)
upošteva načela nediskriminacije in konkurence na področju oddaje javnih naročil blaga, gradenj in storitev, zlasti kar zadeva informacije, ki jih ta subjekt dá na voljo gospodarskim subjektom v zvezi s svojimi nameni glede javnega naročanja;
(b)
Komisiji pod pogoji, opredeljenimi v Odločbi Komisije 93/327/EGS (37), sporoči podatke o javnih naročilih, ki jih odda.
2. Brez poseganja v člen 34 Združeno kraljestvo s pogoji za izdajo dovoljenj ali drugimi ustreznimi ukrepi zagotovi, da vsak subjekt, ki je dejaven v sektorjih iz Odločbe 97/367/EGS, uporablja točki (a) in (b) odstavka 1 tega člena za javna naročila, oddana za izvajanje navedene dejavnosti na Severnem Irskem.
3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za javna naročila, oddana za namen iskanja nafte ali plina.
Pododdelek 5
Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci, in z njimi povezana postopkovna pravila
Člen 34
Dejavnosti, ki so neposredno izpostavljene konkurenci
1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 8 do 14, če lahko država članica ali naročniki, ki vložijo zahtevek v skladu s členom 35, izkažejo, da je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen; prav tako se ne uporablja za projektne natečaje, ki so organizirani za izvajanje take dejavnosti na zadevnem geografskem območju. Zadevna dejavnost je lahko del širšega sektorja; lahko se tudi izvaja samo na nekaterih območjih zadevne države članice. Ocena konkurence, navedene v prvem stavku tega odstavka, ki se opravi ob upoštevanju informacij, ki so na voljo Komisiji, in za namene te direktive, ne posega v uporabo konkurenčnega prava. Navedena ocena se opravi ob upoštevanju trga za zadevne dejavnosti in referenčnega geografskega trga v smislu odstavka 2.
2. Za namene odstavka 1 tega člena se odločitev, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, sprejme na podlagi kriterijev, ki so v skladu z določbami o konkurenci iz PDEU. Ta lahko vključujejo značilnosti zadevnega blaga ali storitev, obstoj alternativnega blaga ali storitev, ki so zamenljivi z vidika ponudbe ali povpraševanja, cene in dejansko ali potencialno prisotnost več kot enega dobavitelja zadevnega blaga ali ponudnika zadevnih storitev.
Referenčni geografski trg, na podlagi katerega se opravi ocena izpostavljenosti konkurenci, zajema območje, na katerem se zadevna podjetja ukvarjajo s ponudbo proizvodov ali storitev in povpraševanjem po njih, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki se lahko loči od sosednih območij, zlasti zato, ker so tam pogoji konkurence precej drugačni. Pri tej oceni je treba upoštevati predvsem vrsto in značilnosti zadevnih proizvodov ali storitev, obstoj ovir za vstop na trg ali preferenc potrošnikov, znatne razlike tržnih deležev podjetij med zadevnim območjem in sosednjimi območji ali precejšnje razlike v ceni.
3. Za namene odstavka 1 tega člena se šteje, da dostop do trga ni omejen, če država članica uvede in uporablja zakonodajo Unije, navedeno v Prilogi III.
Če ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do danega trga na podlagi prvega pododstavka, je treba dokazati, da je dostop do zadevnega trga dejansko in pravno prost.
Člen 35
Postopek, na podlagi katerega se ugotovi, ali se uporablja člen 34
1. Kadar država članica ali naročnik, če tako določa zakonodaja zadevne države članice, meni, da je v skladu s kriteriji iz člena 34(2) in (3) določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, lahko Komisiji predloži zahtevek za ugotovitev, da se ta direktiva ne uporablja za oddajo javnih naročil ali organizacijo projektnih natečajev za opravljanje navedene dejavnosti, po potrebi skupaj z mnenjem, ki ga izda neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost. Takšni zahtevki se lahko nanašajo na dejavnosti, ki so del širšega sektorja ali se izvajajo samo na nekaterih območjih zadevne države članice.
V zahtevku zadevna država članica ali naročnik obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).
2. Če naročnikovemu zahtevku ni priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisen nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem so temeljito analizirani pogoji za možno uporabo člena 34(1) za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico. Zadevna država članica v teh primerih obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti vseh zakonih ali drugih predpisih ali sporazumih o izpolnjevanju pogojev iz člena 34(1).
3. Na podlagi zahtevka, predloženega v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v rokih, določenih v Prilogi IV, na podlagi kriterijev iz člena 34 ugotovi, ali je dejavnost iz členov 8 do 14 neposredno izpostavljena konkurenci. Zadevni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).
Za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti, in za projektne natečaje, ki so organizirani za opravljanje take dejavnosti, ta direktiva ne velja več v katerem koli od naslednjih primerov:
(a)
Komisija je v roku, določenem v Prilogi IV, sprejela izvedbeni akt o uporabi člena 34(1);
(b)
Komisija v roku, določenem v Prilogi IV, ni sprejela izvedbenega akta.
4. Po predložitvi zahtevka lahko zadevna država članica ali naročnik s soglasjem Komisije svoj zahtevek bistveno spremeni, zlasti kar zadeva dejavnosti ali zadevna geografska območja. V tem primeru začne znova teči rok za sprejetje izvedbenega akta, ki se določi v skladu z odstavkom 1 Priloge IV, razen če se Komisija in država članica ali naročnik, ki je vložil zahtevek, dogovorita o krajšem roku.
5. Kadar je neka dejavnost v dani državi članici že predmet postopka na podlagi odstavkov 1, 2 in 4, se nadaljnji zahtevki v zvezi z isto dejavnostjo v isti državi članici pred potekom roka v zvezi s prvim zahtevkom ne štejejo za nove postopke in se obravnavajo v okviru prvega zahtevka.
6. Komisija sprejme izvedbeni akt o podrobnih pravilih za uporabo odstavkov 1 do 5. Navedeni izvedbeni akt vključuje vsaj pravila v zvezi z:
(a)
informativno objavo - v Uradnem listu Evropske unije - datumov, na katere roki, ki so določeni v odstavku 1 Priloge IV, začnejo teči in potečejo, skupaj z morebitnimi podaljšanji ali začasnimi prekinitvami teh rokov, kakor je določeno v navedeni prilogi;
(b)
objavo možne uporabe člena 34(1) v skladu s točko (b) drugega pododstavka odstavka 3 tega člena;
(c)
izvedbenimi določbami v zvezi z obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi zahtevkov v skladu z odstavkom 1 tega člena.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105(2).
POGLAVJE IV
Splošna načela
Člen 36
Načela javnega naročanja
1. Naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enako in nediskriminatorno ter delujejo transparentno in sorazmerno.
Javno naročilo ni zasnovano z namenom, da se izključi iz področja uporabe te direktive ali da se umetno omeji konkurenca. Konkurenca se šteje za umetno omejeno, če je javno naročilo zasnovano z namenom, da neupravičeno zagotavlja boljšo oziroma slabšo obravnavo nekaterih gospodarskih subjektov.
2. Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi XIV.
Člen 37
Gospodarski subjekti
1. Gospodarski subjekti, ki v skladu s pravom države članice, v kateri imajo sedež, lahko izvajajo zadevno storitev, ne smejo biti zavrnjeni zgolj zato, ker bi morali biti v skladu s pravom države članice, v kateri se odda javno naročilo, fizična ali pravna oseba.
Vendar se v primeru javnih naročil storitev in javnih naročil gradenj ter javnih naročil blaga, ki poleg tega vključujejo storitve ali namestitvena in inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.
2. V postopkih javnega naročanja lahko sodelujejo skupine gospodarskih subjektov, vključno z začasnimi združenji. Naročniki od njih ne smejo zahtevati, da imajo, če želijo predložiti ponudbo ali prijavo za sodelovanje, določeno pravno obliko.
Naročniki lahko v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila po potrebi pojasnijo, kako naj skupine gospodarskih subjektov izpolnijo pogoje in zahteve v zvezi s priznanjem usposobljenosti in ugotavljanjem sposobnosti iz členov 77 do 81, če je to upravičeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Države članice lahko določijo način, na katerega skupine gospodarskih subjektov izpolnijo te zahteve.
Kakršni koli pogoji za izvedbo javnega naročila, ki jih morajo izpolnjevati take skupine gospodarskih subjektov in ki so drugačni od tistih, ki veljajo za posamezne udeležence, morajo biti upravičeni iz objektivnih razlogov in sorazmerni.
3. Ne glede na odstavek 2 pa lahko naročniki od skupin gospodarskih subjektov zahtevajo, da po tem, ko jim je oddano javno naročilo, prevzamejo določeno pravno obliko, če je takšna sprememba nujna za zadovoljivo izvedbo javnega naročila.
Člen 38
Pridržana javna naročila
1. Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih javnega naročanja za invalidska podjetja in gospodarske subjekte, katerih glavni cilj je družbeno in poklicno vključevanje invalidnih ali prikrajšanih oseb, ali določijo, da se taka naročila izvedejo v okviru programov zaščitnega zaposlovanja, če je vsaj 30 % zaposlenih v navedenih podjetjih, gospodarskih subjektih ali programih invalidnih ali prikrajšanih delavcev.
2. V javnem razpisu je napotilo na ta člen.
Člen 39
Zaupnost
1. Brez poseganja v obveznosti v zvezi z objavljanjem obvestil o oddanih javnih naročilih ter obveščanjem kandidatov in ponudnikov iz členov 70 in 75 naročnik ne razkrije informacij, ki so mu jih posredovali gospodarski subjekti in jih označili za zaupne, vključno, vendar ne omejeno, na tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupne vidike ponudb, če v tej direktivi ali nacionalni zakonodaji, ki velja za naročnika, zlasti zakonodaji v zvezi z dostopom do informacij, ni določeno drugače.
2. Naročniki lahko določijo zahteve za gospodarske subjekte, katerih namen je varovanje zaupnosti informacij, ki jih naročniki dajo na voljo med postopkom javnega naročanja, vključno z informacijami, ki so na voljo v zvezi z delovanjem kvalifikacijskega sistema, ne glede na to, ali je bilo to predmet obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, uporabljenega kot sredstvo za objavo javnega razpisa.
Člen 40
Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje
1. Države članice zagotovijo, da se za vse sporočanje in izmenjavo informacij iz te direktive, zlasti elektronsko predložitvijo ponudb, v skladu z zahtevami tega člena uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva. Orodja in naprave, ki se uporabijo za elektronsko komuniciranje, in njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminatorni, splošno dostopni in interoperabilni z izdelki IKT v splošni rabi ter gospodarskim subjektom ne smejo omejevati dostopa do postopka javnega naročanja.
Ne glede na prvi pododstavek naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudb v naslednjih primerih:
(a)
če bi bili zaradi specializirane vrste javnega naročanja za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebni točno določeni orodja, naprave ali oblike datotek, ki niso splošno razpoložljive ali podprte s splošno razpoložljivimi aplikacijami;
(b)
če se pri aplikacijah, ki podpirajo oblike datotek, ustrezne za opis ponudb, uporabljajo oblike datotek, ki jih ni mogoče obdelovati z nobeno drugo odprto ali splošno dostopno aplikacijo, ali če so zaščitene z licenco in jih naročnik ne more zagotoviti za prenos podatkov s spleta ali uporabo na daljavo;
(c)
če bi bila za uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev potrebna specializirana pisarniška oprema, ki naročnikom ni splošno dostopna;
(d)
če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila zahteva predložitev fizičnih modelov ali maket, ki jih ni mogoče prenesti z uporabo elektronskih sredstev.
Za sporočanje, pri katerem se v skladu z drugim pododstavkom ne uporabljajo elektronska komunikacijska sredstva, se uporabi pošta ali druga primerna kurirska služba ali kombinacija pošte ali druge primerne kurirske službe ter elektronskih sredstev.
Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka naročniki niso dolžni zahtevati uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev pri predložitvi ponudbe, če je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev nujna bodisi zato, ker elektronska komunikacijska sredstva pomenijo kršitev varnosti, bodisi zato, da se zaščitijo posebno občutljive informacije, ki zahtevajo tako visoko raven zaščite, da je ni mogoče ustrezno zagotoviti z uporabo elektronskih sredstev in naprav, ki so gospodarskim subjektom splošno dostopne ali do katerih se jim lahko omogoči dostop z alternativnimi načini dostopa v smislu odstavka 5.
Naročniki, ki v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka zahtevajo, da se za predložitev ponudb uporabijo neelektronska komunikacijska sredstva, morajo v poročilu iz člena 100 navesti razloge za to zahtevo. Naročniki, kjer je to možno, v posameznem poročilu navedejo razloge, zaradi katerih je uporaba neelektronskih komunikacijskih sredstev za izvajanje četrtega pododstavka tega odstavka nujna.
2. Ne glede na odstavek 1 se za sporočanje, ki ne zadeva bistvenih elementov postopka javnega naročanja, lahko uporablja ustna komunikacija, če je njena vsebina zadostno dokumentirana. Za ta namen bistveni elementi postopka javnega naročanja vključujejo dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, prijav za sodelovanje ter potrditev interesa in ponudb. Zlasti ustna komunikacija s ponudniki, ki bi lahko bistveno vplivala na vsebino in oceno ponudb, se dokumentira v zadostni meri in z ustreznimi sredstvi, na primer pisnimi ali zvočnimi zapisi ali povzetki glavnih delov sporočil.
3. Naročniki pri vsem sporočanju, izmenjavi in shranjevanju informacij zagotovijo varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje. Vsebino ponudb in prijav za sodelovanje pregledajo šele po poteku roka za njihovo predložitev.
4. Države članice lahko za javna naročila gradenj in projektne natečaje uporabljajo točno določena elektronska orodja, na primer elektronska modelna orodja. Dokler takšna orodja niso splošno dostopna v smislu drugega stavka prvega pododstavka odstavka 1, naročniki zagotovijo alternativne načine dostopa, kot je določeno v odstavku 5.
5. Naročniki lahko, kadar je to potrebno, zahtevajo uporabo orodij, ki niso splošno dostopna, če sami ponudijo alternativni način dostopa.
Šteje se, da naročniki zagotavljajo ustrezne alternativne načine dostopa, če:
(a)
z elektronskimi sredstvi omogočajo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do teh orodij in naprav od datuma, ko je objavljeno obvestilo v skladu s Prilogo IX ali poslano povabilo k potrditvi interesa. V besedilu obvestila ali povabilu k potrditvi interesa se navede spletni naslov, na katerem so ta orodja in naprave na voljo;
(b)
zagotovijo, da ponudniki, ki nimajo dostopa do zadevnih orodij in naprav ali možnosti, da bi jih v ustreznih rokih pridobili, ter jim za pomanjkanje dostopa n mogoče pripisati odgovornosti, lahko sodelujejo v postopku javnega naročanja z uporabo začasnih žetonov, brezplačno zagotovljenih prek spleta, ali
(c)
podpirajo alternativen kanal za elektronsko predložitev ponudb.
6. Poleg zahtev iz Priloge V se za orodja in naprave za elektronsko pošiljanje in prejem ponudb ter orodja in naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje uporabljajo naslednja pravila:
(a)
zainteresiranim osebam so na voljo informacije v zvezi s specifikacijami za elektronsko predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifriranjem in časovnim žigosanjem;
(b)
države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, določijo raven varnosti, ki se zahteva za elektronska komunikacijska sredstva v različnih fazah zadevnega postopka javnega naročanja; navedena raven je sorazmerna s povezanimi tveganji;
(c)
če države članice ali naročniki, ki delujejo v splošnem okviru, ki ga določi zadevna država članica, menijo, da je stopnja tveganja, ocenjena v skladu s točko (b) tega odstavka, takšna, da se zahtevajo napredni elektronski podpisi iz Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (38), naročniki sprejmejo napredne elektronske podpise, podprte s kvalificiranim elektronskim potrdilom, pri čemer upoštevajo, ali je tako potrdilo dano s strani ponudnika storitev potrdil, ki je uvrščen na zanesljiv seznam iz Odločbe Komisije 2009/767/ES (39), in oblikovano z napravo za varne podpise ali brez nje, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(i)
naročniki na podlagi oblik iz Sklepa Komisije 2011/130/EU (40) določijo zahtevano obliko naprednega podpisa in sprejmejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo teh oblik; če se uporablja drugačna oblika elektronskega podpisa, elektronski podpis ali elektronski nosilec dokumenta vsebuje informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, za kar je odgovorna država članica. Možnosti potrjevanja morajo naročniku omogočati, da prek spleta brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem, preveri prejet elektronski podpis kot napreden elektronski podpisi, podprt s kvalificiranim potrdilom. Države članice informacije o izvajalcu storitev potrjevanja sporočijo Komisiji, ki informacije, ki jih prejme od držav članic, javno objavi na spletu;
(ii)
če je ponudba podpisana s kvalificiranim potrdilom, ki je uvrščeno na zanesljiv seznam, naročniki ne smejo postaviti nobenih dodatnih zahtev, ki bi ponudnike lahko ovirale pri uporabi teh podpisov.
Glede dokumentov, ki se uporabljajo v postopku javnega naročanja in jih podpiše pristojni organ države članice ali drug organ izdajatelj, lahko pristojni organ ali drug organ izdajatelj določi zahtevano obliko naprednega podpisa v skladu z zahtevami iz člena 1(2) Sklepa 2011/130/EU. Uvedejo potrebne ukrepe za tehnično obdelavo te oblike, in sicer tako, da v zadevni dokument vključijo informacije, potrebne za obdelavo podpisa. Taki dokumenti v elektronskem podpisu ali elektronskem nosilcu dokumentov vsebujejo informacije o obstoječih možnostih potrjevanja, ki omogočajo potrditev prejetega elektronskega podpisa prek spleta, brezplačno in na način, razumljiv nematernim govorcem.
7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni tehnične podrobnosti in značilnosti iz Priloge V zaradi upoštevanja tehničnega razvoja.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni seznam iz točk (a) do (d) drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če so zaradi tehnološkega razvoja nadaljnja odstopanja od uporabe elektronskih komunikacijskih sredstev postala neprimerna ali če so zaradi tehnološkega razvoja izjemoma potrebne nove izjeme.
Za zagotovitev interoperabilnosti tehničnih formatov ter postopkovnih in sporočilnih standardov, zlasti v čezmejnem kontekstu, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 za določitev obvezne uporabe posebnih tehničnih standardov, zlasti v zvezi z elektronsko predložitvijo ponudb, uporabo elektronskih katalogov in elektronskim preverjanjem istovetnosti, vendar šele po tem, ko so tehnični standardi temeljito testirani in njihova uporabnost dokazana v praksi. Komisija pred uvedbo obvezne uporabe kakršnega koli tehničnega standarda tudi pazljivo preuči s tem povezane stroške, zlasti glede prilagoditev obstoječih rešitev v elektronskem javnem naročanju, vključno z infrastrukturo, postopki ali programsko opremo.
Člen 41
Nomenklature
1. Pri oddaji javnih naročil se vsa nomenklatura navaja z uporabo „enotnega besednjaka javnih naročil (CPV)“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da prilagodi kode CPV iz te direktive, če je treba spremembe nomenklature CPV upoštevati v tej direktivi in če te spremembe ne vključujejo spremembe področja uporabe te direktive.
Člen 42
Nasprotja interesov
Države članice zagotovijo, da javni naročniki sprejmejo ustrezne ukrepe za učinkovito preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje navzkrižij interesov pri izvajanju postopkov javnega naročanja, da se prepreči kakršno koli izkrivljanje konkurence in zagotovi enaka obravnava vseh gospodarskih subjektov.
Nasprotje interesov zajema vsaj vsak položaj, ko imajo uslužbenci javnega naročnika ali izvajalca storitev javnega naročanja, delujočega v imenu javnega naročnika, ki sodelujejo pri izvajanju postopka javnega naročanja ali lahko vplivajo na rezultate tega postopka, neposreden ali posreden finančni, ekonomski ali drug osebni interes, za katerega bi se lahko štelo, da vpliva na njihovo nepristranskost in neodvisnost v postopku javnega naročanja.
NASLOV II
PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA
POGLAVJE I
Postopki
Člen 43
Pogoji, povezani s Sporazumom GPA in drugimi mednarodnimi sporazumi
Naročniki v smislu člena 4(1)(a), ki so zajeti v prilogah 3, 4 in 5 ter splošnih opombah k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugih mednarodnih sporazumih, ki zavezujejo Unijo, zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije.
Člen 44
Izbira postopkov
1. Naročniki pri oddaji javnih naročil blaga, gradenj ali storitev uporabljajo postopke, usklajene s to direktivo, če je bil, brez poseganja v člen 47, objavljen javni razpis v skladu s to direktivo.
2. Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo odprte ali omejene postopke ali postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, kot je določeno v tej direktivi.
3. Države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo konkurenčne dialoge, kot je določeno v tej direktivi.
4. Javni razpis se lahko izvede na enega od naslednjih načinov:
(a)
s periodičnim informativnim obvestilom v skladu s členom 67, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji;
(b)
z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 68, kadar se javno naročilo odda v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali s konkurenčnim dialogom ali partnerstvom za inovacije;
(c)
z obvestilom o javnem naročilu v skladu s členom 69.
V primeru iz točke (a) tega odstavka se gospodarski subjekti, ki so izrazili svoj interes po objavi periodičnega informativnega obvestila, povabijo, da svoj interes pisno potrdijo s povabilom k potrditvi interesa v skladu s členom 74.
5. V posebnih primerih in okoliščinah, izrecno omenjenih v členu 50, lahko države članice določijo, da lahko naročniki uporabijo postopek s pogajanji brez objave. Države članice dovolijo uporabo tega postopka samo v primerih iz člena 50.
Člen 45
Odprti postopek
1. V odprtih postopkih lahko vsak zainteresirani gospodarski subjekt predloži ponudbo na podlagi javnega razpisa.
Minimalni rok za prejem ponudb je 35 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.
Ponudbi se priložijo informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.
2. Če so naročniki objavili periodično informativno obvestilo, ki kot tako ni bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa, se lahko minimalni rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena skrajša na 15 dni, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
periodično informativno obvestilo je poleg informacij, zahtevanih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebovalo vse informacije, zahtevane v oddelku II dela A Priloge VI, pod pogojem, da so bile slednje informacije na voljo ob objavi periodičnega informativnega obvestila;
(b)
periodično informativno obvestilo je bilo v objavo poslano najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.
3. Če v nujnem primeru, ki ga naročnik ustrezno utemelji, ni mogoče upoštevati roka iz drugega pododstavka odstavka 1, lahko naročnik določi rok, ki ni krajši od 15 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu.
4. Naročnik lahko za pet dni skrajša rok za prejem ponudb iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, če se strinja, da se ponudbe lahko predložijo z elektronskimi sredstvi v skladu s prvim pododstavkom člena 40(4) ter členom 40(5) in (6).
Člen 46
Omejeni postopek
1. Za sodelovanje v omejenih postopkih se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.
Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.
2. Ponudbo lahko predložijo samo tisti gospodarski subjekti, ki jih naročnik k temu povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.
Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi izbrani kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.
Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.
Člen 47
Postopek s pogajanji s predhodnim javnim razpisom
1. Za sodelovanje v postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom se lahko na podlagi javnega razpisa prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.
Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.
2. Pri pogajanjih lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku.
Rok za prejem ponudb se lahko določi na podlagi medsebojnega dogovora med naročnikom in izbranimi kandidati, če imajo vsi kandidati na voljo enako časa za pripravo in predložitev ponudb.
Če dogovora glede roka za prejem ponudb ni, je rok najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe.
Člen 48
Konkurenčni dialog
1. Za sodelovanje v konkurenčnih dialogih se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.
Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o naročilu ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa 30 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni.
V dialogu lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javno naročilo se odda izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).
2. Naročniki svoje potrebe in zahteve določijo in podrobneje opredelijo v javnem razpisu in/ali opisnem dokumentu. Hkrati v istih dokumentih določijo in podrobneje opredelijo izbrana merila za oddajo javnega naročila ter določijo okvirni časovni razpored.
3. Naročniki z udeleženci, izbranimi v skladu z zadevnimi določbami členov 76 do 81, začnejo dialog s ciljem ugotoviti in opredeliti najustreznejše načine za izpolnitev svojih potreb. V okviru tega dialoga lahko z izbranimi udeleženci razpravljajo o vseh vidikih javnega naročila.
Naročniki v okviru dialoga zagotovijo enako obravnavo vseh udeležencev. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri udeleženci imeli prednost pred drugimi.
Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja v dialogu sodelujočega kandidata ali ponudnika drugim udeležencem ne razkrijejo predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.
4. Konkurenčni dialog se lahko izvaja v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v javnem razpisu ali opisnem dokumentu, zmanjša število rešitev, o katerih se razpravlja med posamezno fazo dialoga. Naročniki v javnem razpisu ali opisnem dokumentu navedejo, ali bodo uporabili to možnost.
5. Naročnik nadaljuje dialog, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe.
6. Naročniki, potem ko objavijo, da je dialog zaključen, o tem obvestijo preostale udeležence in jih zaprosijo, naj predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile predstavljene in podrobneje opredeljene med dialogom. Navedene ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta.
Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in optimizirajo. Vendar ta pojasnila, podrobne opredelitve, optimizacija ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, če bi odstopanja od teh vidikov, potreb in zahtev verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminatoren učinek.
7. Naročniki preučijo prejete ponudbe na podlagi meril za oddajo javnega naročila iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta.
Na zahtevo naročnika se lahko s ponudnikom, za katerega je bilo ugotovljeno, da je predložil ponudbo, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2), izvedejo pogajanja, da se z dokončno določitvijo pogojev naročila potrdijo finančne obveznosti ali drugi pogoji iz ponudbe, če taka pogajanja bistveno ne spremenijo ključnih vidikov ponudbe ali naročila, vključno s potrebami in zahtevami iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta, ter ne pomenijo tveganja v smislu izkrivljanja konkurence ali diskriminacije.
8. Naročniki lahko določijo nagrade ali plačila za udeležence v dialogu.
Člen 49
Partnerstvo za inovacije
1. Za sodelovanje v partnerstvih za inovacije se lahko na podlagi javnega razpisa v skladu s točkama (b) in (c) člena 44(4) prijavi vsak gospodarski subjekt, tako da predloži informacije za ugotavljanje sposobnosti, ki jih zahteva naročnik.
Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli potrebo po inovativnem blagu, storitvah ali gradnjah, ki je ne more zadovoljiti z nakupom blaga, storitev ali gradenj, že dostopnih na trgu. Navede tudi, kateri elementi opisa določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe. Navedbe so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg potrebne rešitve ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku.
Naročnik se lahko odloči, da bo vzpostavil partnerstvo za inovacije z enim ali več partnerji, ki izvajajo ločene raziskovalne in razvojne dejavnosti.
Minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo obvestilo o javnem naročilu poslano, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. V postopku lahko sodelujejo samo gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene predloženih informacij. Naročniki lahko v skladu s členom 78(2) omejijo število ustreznih kandidatov, ki bodo povabljeni k sodelovanju v postopku. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi merila ponudbe, ki ima najboljše razmerje med ceno in kakovostjo v skladu s členom 82(2).
2. Cilj partnerstva za inovacije je razvoj inovativnega proizvoda, storitve ali gradenj ter poznejša nabava zagotovljenega blaga, storitev ali gradenj, pod pogojem, da ustrezajo dogovorjeni kakovosti izvedbe in najvišjim stroškom, dogovorjenim med naročniki in udeleženci.
Partnerstvo za inovacije se strukturira v zaporednih fazah, ki upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij; to lahko vključuje proizvodnjo proizvodov, izvajanje storitev ali dokončanje gradenj. Pri partnerstvu za inovacije se določijo vmesni cilji, ki jih morajo doseči partnerji, in zagotovi plačilo v ustreznih obrokih.
Naročnik se lahko na podlagi teh ciljev po vsaki fazi odloči za prekinitev partnerstva za inovacije ali - v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji - za zmanjšanje števila partnerjev s prekinitvijo posameznih pogodb, če v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da lahko uporabi možnost prekinitve in pod kakšnimi pogoji to lahko stori.
3. Če ni v tem členu drugače določeno, se naročniki pogajajo s ponudniki o prvih in vseh nadaljnjih ponudbah, ki jih slednji predložijo, razen končne ponudbe, za izboljšanje njihove vsebine.
Minimalne zahteve in merila za oddajo javnega naročila niso predmet pogajanj.
4. Naročniki med pogajanji zagotovijo enako obravnavo vseh ponudnikov. Zato informacij ne nudijo diskriminatorno, zaradi česar bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi. Vse ponudnike, katerih ponudbe niso bile izločene v skladu z odstavkom 5, pisno obvestijo o vseh spremembah tehničnih specifikacij ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, razen tistih, ki določajo minimalne zahteve. Naročniki zagotovijo, da imajo ponudniki po teh spremembah na voljo dovolj časa, da po potrebi spremenijo ali ponovno predložijo ponudbe.
Naročniki v skladu s členom 39 brez soglasja kandidata ali ponudnika, ki sodeluje v pogajanjih, drugim udeležencem ne razkrijejo zaupnih informacij, ki jim jih sporoči ta kandidat ali ponudnik. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.
5. Pogajanja med postopki partnerstev za inovacije se lahko izvajajo v zaporednih fazah, da se na podlagi meril za oddajo javnega naročila, opredeljenih v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, zmanjša število ponudb, o katerih se je treba pogajati. Naročnik v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo uporabil to možnost.
6. Naročniki pri izbiri kandidatov uporabljajo zlasti pogoje glede sposobnosti kandidatov na področju raziskav in razvoja ter pri razvijanju in uvajanju inovativnih rešitev.
Raziskovalne in inovativne projekte, katerih cilj je izpolniti potrebe, ki jih je opredelil naročnik in jih ni mogoče izpolniti z obstoječimi rešitvami, lahko predložijo le gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi na podlagi ocene zahtevanih informacij.
Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, kakšna ureditev velja za pravice intelektualne lastnine. Naročnik v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji v skladu s členom 39 drugim partnerjem ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih v okviru partnerstva sporoči posamezen partner, če nima njegovega soglasja. To soglasje ni splošno, temveč se da samo za nameravano posredovanje določenih informacij.
7. Naročnik zagotovi, da se struktura partnerstva ter zlasti trajanje in vrednost posameznih faz določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Ocenjena vrednost naročenega blaga, storitev ali gradenj ni nesorazmerna glede na naložbe za njihov razvoj.
Člen 50
Uporaba postopka s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa
Naročniki lahko uporabijo postopek s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa v naslednjih primerih:
(a)
kadar v postopku s predhodnim javnim razpisom niso prejeli nobene ponudbe, nobene ustrezne ponudbe, nobene prijave za sodelovanje ali nobene ustrezne prijave za sodelovanje, pod pogojem, da se prvotni pogoji javnega naročila bistveno ne spremenijo;
Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za javno naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80;
(b)
kadar ima javno naročilo samo raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen, nima pa namena ustvarjati dobička ali povrniti stroškov raziskav in razvoja ter če oddaja takšnega naročila ne vpliva na konkurenčnost pri oddaji poznejših javnih naročil z natanko temi nameni;
(c)
če gradnje, blago ali storitve lahko zagotovi samo določeni gospodarski subjekt iz naslednjih razlogov:
(i)
cilj naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev;
(ii)
konkurence iz tehničnih razlogov ni;
(iii)
za zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine.
Izjemi iz točk (ii) in (iii) se uporabljata le, če ni ustrezne alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica umetnega omejevanja parametrov javnega naročila;
(d)
kolikor je to nujno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, ni mogoče upoštevati rokov, določenih za odprte postopke, omejene postopke in postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali naročniku;
(e)
v primeru javnih naročil blaga za dodatne dobave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo blaga ali inštalacij ali za povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi moral naročnik zaradi zamenjave dobavitelja nabaviti blago, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem;
(f)
za nove gradnje ali storitve, ki predstavljajo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih izvajalcu, ki mu je isti naročnik že prej oddal javno naročilo, če so te gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo oddano prvo javno naročilo v skladu s postopkom iz člena 44(1).
V osnovnem projektu se navedejo obseg mogočih dodatnih gradenj ali storitev ter pogoji za njihovo oddajo. Naročniki že ob povabilu k predložitev ponudb za prvi projekt navedejo morebitno uporabo tega postopka, pri čemer pri uporabi členov 15 in 16 upoštevajo skupne ocenjene stroške poznejših gradenj ali storitev;
(g)
za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah;
(h)
za ugodne nakupe, ko je blago mogoče zagotoviti tako, da se izkoristi posebno ugodna priložnost, ki je na voljo zelo kratek čas in je cena bistveno nižja od običajnih tržnih cen;
(i)
za nakupe blaga ali storitev pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja ali izvajalca, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskega upravitelja v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalnimi zakoni ali predpisi;
(j)
če se zadevno javno naročilo storitev oddaja na podlagi projektnega natečaja, organiziranega v skladu s to direktivo, in se v skladu s pravili, predvidenimi v projektnem natečaju, odda zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev tega natečaja; v slednjem primeru morajo biti k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi zmagovalci.
POGLAVJE II
Tehnike in instrumenti za elektronsko in skupno javno naročanje
Člen 51
Okvirni sporazumi
1. Naročniki lahko sklepajo okvirne sporazume, če uporabljajo postopke javnega naročanja iz te direktive.
Okvirni sporazum pomeni sporazum med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerega predmet je določitev pogojev, s katerimi se uredijo naročila, ki se oddajo v posameznem obdobju, zlasti v zvezi s ceno in, kjer je ustrezno, predvidenimi količinami.
Veljavnost okvirnega sporazuma ni daljša od osmih let, razen v izjemnih primerih, ki se ustrezno utemeljijo, zlasti s predmetom okvirnega sporazuma.
2. Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se oddajo v skladu z objektivnimi pravili in kriteriji, ki lahko vključujejo tudi ponovno odpiranje konkurence med tistimi gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki sklenjenega okvirnega sporazuma. Ta pravila in kriteriji se določijo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.
Objektivna pravila in kriteriji iz prvega pododstavka zagotavljajo enako obravnavo gospodarskih subjektov, ki so podpisniki navedenega sporazuma. Če se vključi ponovno odpiranje konkurence, naročniki določijo rok, ki je dovolj dolg, da lahko ponudniki predložijo ponudbe za posamezna naročila; naročniki oddajo posamezna naročila ponudnikom, ki so predložili najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v specifikacijah okvirnega sporazuma.
Naročniki ne uporabijo okvirnih sporazumov neustrezno ali tako, da preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco.
Člen 52
Dinamični nabavni sistemi
1. Naročniki lahko za običajne nakupe, katerih značilnosti, ki so splošno dostopne na trgu, izpolnjujejo njihove zahteve, uporabijo dinamični nabavni sistem. Dinamični nabavni sistem deluje kot popolnoma elektronski postopek in je med celotnim obdobjem veljavnosti nabavnega sistema na voljo gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje. Lahko se razdeli na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev, ki so objektivno opredeljene na podlagi značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo potekal v okviru ustrezne kategorije. Take značilnosti lahko vključujejo navedbo največjega dovoljenega obsega naknadnih posameznih naročil ali geografskega območja, na katerem se bodo izvajala nadaljnja posamezna naročila.
2. Naročniki pri javnem naročanju v okviru dinamičnega nabavnega sistema upoštevajo pravila omejenega postopka. Do sistema imajo dostop vsi kandidati, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje, medtem ko število kandidatov, ki imajo dostop do sistema, ni omejeno v skladu s členom 78(2). Če naročniki v skladu z odstavkom 1 tega člena sistem razdelijo v kategorije proizvodov, gradenj ali storitev, za vsako kategorijo podrobno določijo veljavne pogoje za sodelovanje.
Ne glede na člen 46 se uporabljajo naslednji roki:
(a)
minimalni rok za prejem prijav za sodelovanje je praviloma najmanj 30 dni od datuma, ko je bilo poslano obvestilo o javnem naročilu, ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi periodično informativno obvestilo, pa najmanj 30 dni od datuma, ko je bil poslano povabilo k potrditvi interesa, in v nobenem primeru ni krajši od 15 dni. Ko je povabilo k predložitvi ponudbe za prvo posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema poslano, ne veljajo več nobeni nadaljnji roki za prejem prijav za sodelovanje;
(b)
minimalni rok za prejem ponudb je najmanj 10 dni od datuma, ko je bilo poslano povabilo k predložitvi ponudbe. Uporabljata se drugi in tretji pododstavek člena 46(2).
3. Vse sporočanje v okviru dinamičnega nabavnega sistema poteka izključno z elektronskimi sredstvi v skladu s členom 40(1), (3), (5) in (6).
4. Za namene oddajanja naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema naročniki:
(a)
objavijo javni razpis, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nabavni sistem;
(b)
v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vsaj vrsto in ocenjeno količino načrtovanih nabav ter vse potrebne informacije v zvezi z dinamičnim nabavnim sistemom, vključno s tem, kako ta sistem deluje, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo;
(c)
navedejo morebitno razdelitev na kategorije proizvodov, gradenj ali storitev in njihove značilnosti;
(d)
v času veljavnosti sistema zagotovijo neomejen, popoln in neposreden dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v skladu s členom 73.
5. Naročniki v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema vsem gospodarskim subjektom omogočijo, da se prijavijo za sodelovanje v sistemu v skladu s pogoji iz odstavka 2. Naročniki podajo končno oceno takih prijav v skladu s pogoji za ugotavljanje sposobnosti v 10 delovnih dneh od njihovega prejema. Ta rok se v posameznih upravičenih primerih lahko podaljša na 15 delovnih dni, zlasti zaradi potrebe po preučitvi dodatne dokumentacije ali po siceršnjem preverjanju, ali so pogoji za sodelovanje izpolnjeni.
Ne glede na prvi pododstavek lahko naročniki, dokler povabilo k predložitvi ponudbe za prvo posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema še ni bilo poslano, podaljšajo preučitveno obdobje, če v tem času ni objavljeno nobeno povabilo k predložitvi ponudb. Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo, za koliko nameravajo podaljšati to obdobje.
Naročniki čim prej obvestijo zadevni gospodarski subjekt, ali mu je bil odobren dostop do dinamičnega nabavnega sistema ali ne.
6. Naročniki v skladu s členom 74 povabijo vse udeležence, ki dobijo dostop, naj predložijo ponudbo za vsako posamezno naročilo v okviru dinamičnega nabavnega sistema. Če je dinamični nabavni sistem razdeljen na kategorije gradenj, proizvodov ali storitev, naročniki vse udeležence, ki dobijo dostop do kategorije, ki ustreza določenemu zadevnemu naročilu, povabijo, da predložijo ponudbo.
Javno naročilo oddajo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za oddajo javnega naročila, ki so določena v obvestilu o javnem naročilu za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb. Navedena merila se lahko, če je ustrezno, natančneje opredelijo v povabilu k predložitvi ponudb.
7. Naročniki, ki v skladu s členom 80 uporabijo razloge za izključitev in pogoje za sodelovanje, določene z Direktivo 2014/24/EU, lahko kadar koli v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema od udeležencev, ki so dobili dostop do njega, zahtevajo, da predložijo prenovljeno in posodobljeno lastno izjavo iz člena 59(1) navedene direktive, in sicer v petih delovnih dneh od datuma, ko jim je posredovana ta zahteva.
Člen 59(2) do (4) se uporablja v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema.
8. Naročniki obdobje veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema navedejo v javnem razpisu. O vsaki spremembi obdobja veljavnosti obvestijo Komisijo z naslednjimi standardnimi obrazci:
(a)
če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem, ki je bil prvotno uporabljen za javni razpis za vzpostavitev dinamičnega nabavnega sistema;
(b)
če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70.
9. Gospodarskemu subjektu, ki je zainteresiran za dinamični nabavni sistem ali je vanj vključen, se pred ali med obdobjem veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema ne zaračunajo nobeni stroški.
Člen 53
Elektronske dražbe
1. Naročniki lahko uporabljajo elektronske dražbe, na katerih se predstavijo nove cene, popravljene navzdol, in/ali nove vrednosti glede določenih elementov ponudb.
Naročniki v ta namen elektronsko dražbo strukturirajo kot ponavljajoči se elektronski postopek, ki sledi popolni začetni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z metodami samodejnega ocenjevanja.
Nekatera javna naročila storitev in nekatera javna naročila gradenj, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je projektiranje gradenj, ki jih ni mogoče razvrstiti z metodami samodejnega ocenjevanja, niso vključena v elektronske dražbe.
2. Pri odprtih ali omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom lahko naročniki določijo, da se pred oddajo javnega naročila izvede elektronska dražba, če je mogoče natančno določiti vsebino dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, zlasti tehnične specifikacije.
V enakih okoliščinah se lahko elektronska dražba izvede pri ponovnem odpiranju konkurence med podpisniki okvirnega sporazuma, kakor je določeno v členu 51(2), ter odpiranju konkurence za naročila, ki se oddajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema iz člena 52.
3. Elektronska dražba temelji na enem od naslednjih elementov ponudb:
(a)
izključno na cenah, če se javno naročilo odda le na podlagi cene;
(b)
na cenah in/ali novih vrednostih elementov ponudb iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če se javno naročilo odda na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ali se na podlagi pristopa stroškovne učinkovitosti izbere ponudba z najnižjo ceno.
4. Naročniki, ki se odločijo za uporabo elektronske dražbe, to navedejo v obvestilu o javnem naročilu, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, v povabilu k predložitvi ponudb. Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje vsaj informacije iz Priloge VII.
5. Pred začetkom elektronske dražbe naročniki opravijo popolno začetno oceno ponudb v skladu z merilom ali merili za oddajo naročila in ponderji, ki so jim je določeni.
Ponudba se šteje za dopustno, če jo predloži ponudnik, ki ni bil izključen v skladu s členom 78(1) ali 80(1) in ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje, določene v skladu s členoma 78 in 80, njegova ponudba pa je skladna s tehničnimi specifikacijami, ne da bi bila nepravilna ali nesprejemljiva ali neustrezna.
Za nepravilne veljajo zlasti ponudbe, ki niso skladne z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so prispele prepozno, pri katerih je dokazano nedovoljeno dogovarjanje ali korupcija ali ki jih javni naročniki ocenijo za neobičajno nizke. Za nesprejemljive veljajo zlasti ponudbe ponudnikov, ki niso ustrezno usposobljeni, ter ponudbe, katerih cena presega proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka javnega naročanja.
Ponudba se šteje za neustrezno, če ni relevantna za naročilo, ker brez bistvenih sprememb očitno ne ustreza potrebam in zahtevam naročnika, ki so določene v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila. Prijava za sodelovanje se šteje za neustrezno, če je treba zadevni gospodarski subjekt izključiti ali se ga lahko izključi v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1) ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih naročnik določi v skladu s členom 78 ali členom 80.
Vse ponudnike, ki so predložili dopustne ponudbe, je treba hkrati z elektronskimi sredstvi povabiti, naj sodelujejo v elektronski dražbi ter od navedenega datuma in časa uporabljajo povezave v skladu z navodili iz povabila. Elektronska dražba se lahko izvede v več zaporednih fazah. Elektronska dražba se ne začne prej kakor dva delovna dneva po datumu pošiljanja povabil.
6. Povabilu se doda rezultat popolne ocene zadevne ponudbe, opravljene v skladu s ponderji iz prvega pododstavka člena 82(5).
V povabilu se navede tudi matematična formula, ki se uporabi pri elektronski dražbi za določitev samodejnih sprememb uvrstitev na podlagi predloženih novih cen in/ali novih vrednosti. Razen v primeru, ko se ekonomsko najugodnejša ponudba določi samo na podlagi cene, navedena formula vključuje ponderje za vsa merila, določena za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe, iz obvestila, ki se uporabi kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali druge dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Vendar se v ta namen vsi razponi predhodno zmanjšajo na določeno vrednost.
Če so dovoljene variantne ponudbe, se določi formula za vsako variantno ponudbo posebej.
7. Naročniki v vsaki fazi elektronske dražbe brez odlašanja sporočijo vsem ponudnikom zadostne informacije, da lahko kadar koli preverijo svojo uvrstitev. Sporočijo lahko tudi druge informacije v zvezi z drugimi ponujenimi cenami ali vrednostmi, če je to navedeno v specifikacijah. Poleg tega lahko v vsakem trenutku objavijo število udeležencev v zadevni fazi dražbe. Vendar pa v nobeni fazi elektronske dražbe nikakor ne smejo razkriti identitete ponudnikov.
8. Naročniki zaključijo elektronsko dražbo na enega ali več od naslednjih načinov:
(a)
na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času;
(b)
ko ne prejmejo več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če so predhodno določili čas, ki mora preteči po prejemu zadnje ponudbe, preden zaključijo elektronsko dražbo, ali
(c)
ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi.
Kadar nameravajo naročniki elektronsko dražbo zaključiti v skladu s točko (c) prvega pododstavka, morebiti v kombinaciji z ureditvijo iz točke (b) prvega pododstavka, se v povabilu k sodelovanju v dražbi navede časovni razpored za vsako fazo dražbe.
9. Po zaključitvi elektronske dražbe naročniki oddajo javno naročilo v skladu s členom 82 na podlagi rezultatov elektronske dražbe.
Člen 54
Elektronski katalogi
1. Če je predpisana uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, lahko naročniki zahtevajo predložitev ponudb v obliki elektronskega kataloga ali vključitev elektronskega kataloga.
Države članice lahko določijo obvezno uporabo elektronskih katalogov za nekatere vrste javnih naročil.
Ponudbam, predloženim v obliki elektronskega kataloga, se lahko priložijo drugi dokumenti, ki dopolnjujejo ponudbo.
2. Elektronske kataloge oblikujejo kandidati ali ponudniki za sodelovanje v zadevnem postopku javnega naročanja v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi naročnik.
Poleg tega morajo biti elektronski katalogi skladni z zahtevami za elektronska komunikacijska orodja in vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih določi naročnik v skladu s členom 40.
3. Če se dovoli ali zahteva predložitev ponudb v obliki elektronskih katalogov, naročniki:
(a)
to navedejo v obvestilu o javnem naročilu, povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem;
(b)
v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo vse potrebne informacije v skladu s členom 40(6) v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog.
4. Če je bil okvirni sporazum sklenjen z več kot enim gospodarskim subjektom po predložitvi ponudb v obliki elektronskih katalogov, lahko naročniki določijo, da se določena naročila ponovno odprejo konkurenci na podlagi posodobljenih katalogov. V takem primeru naročniki uporabijo eno od naslednjih metod:
(a)
ponudnike povabijo k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, ali
(b)
ponudnike obvestijo, da nameravajo iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam zadevnega naročila, če je bila uporaba te metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za sklenitev okvirnega sporazuma.
5. Če naročniki določena naročila ponovno odprejo konkurenci v skladu s točko (b) odstavka 4, ponudnike obvestijo o datumu in času, ko nameravajo zbrati informacije, ki so potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam določenega zadevnega naročila, in ponudnikom omogočijo, da odklonijo takšno zbiranje informacij.
Naročniki zagotovijo, da je med obvestilom in dejanskim zbiranjem informacij na voljo dovolj časa.
Naročniki pred oddajo naročila zadevnemu ponudniku predstavijo zbrane informacije in mu s tem omogočijo, da izpodbija ali potrdi, da tako sestavljena ponudba nima nobenih vsebinskih napak.
6. Naročniki lahko naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo z zahtevo, da se ponudbe za določeno naročilo predložijo v obliki elektronskega kataloga.
Naročniki lahko naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema oddajo tudi v skladu s točko (b) odstavka 4 in odstavkom 5, če je prijavi za sodelovanje v dinamičnem nabavnem sistemu priložen elektronski katalog v skladu s tehničnimi specifikacijami in formatom, ki jih določi naročnik. Kandidati navedeni katalog dopolnijo, potem ko so obveščeni o nameri naročnika, da sestavi ponudbe po postopku iz točke (b) odstavka 4.
Člen 55
Centralizirane nabavne dejavnosti in osrednji nabavni organi
1. Države članice lahko določijo, da smejo naročniki gradnje, blago in/ali storitve naročati pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 10 člena 2.
Države članice lahko določijo tudi, da smejo naročniki gradnje, blago in storitve naročati na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 10 člena 2. Če lahko dinamični nabavni sistem, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, uporabljajo drugi naročniki, se to navede v javnem razpisu, s katerim se vzpostavi ta dinamični nabavni sistem.
V zvezi s prvim in drugim pododstavkom lahko države članice določijo, da se nekatera javna naročanja izvedejo s pomočjo osrednjih nabavnih organov oziroma enega ali več določenih osrednjih nabavnih organov.
2. Naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če blago ali storitve nabavi pri osrednjem nabavnem organu, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (a) točke 10 člena 2.
Naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, tudi če gradnje, blago ali storitve pridobi na podlagi javnih naročil, ki jih odda osrednji nabavni organ, na podlagi dinamičnih nabavnih sistemov, ki jih upravlja osrednji nabavni organ, ali na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ, ki zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti iz točke (b) točke 10 člena 2.
Vendar je zadevni naročnik odgovoren za izpolnitev obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi z deli, ki jih izvaja sam, kot sta:
(a)
oddajanje naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema, ki ga upravlja osrednji nabavni organ, ali
(b)
ponovno odpiranje konkurence na podlagi okvirnega sporazuma, ki ga je sklenil osrednji nabavni organ.
3. Vsi postopki javnega naročanja, ki jih izvaja osrednji nabavni organ, se izvajajo z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi v skladu z zahtevami iz člena 40.
4. Naročniki lahko osrednjemu nabavnemu organu oddajo javno naročilo storitev za zagotavljanje centraliziranih nabavnih dejavnosti brez uporabe postopkov iz te direktive.
Taka javna naročila storitev lahko vključujejo tudi zagotavljanje pomožnih nabavnih dejavnosti.
Člen 56
Priložnostno skupno javno naročanje
1. Najmanj dva naročnika se lahko dogovorita za skupno izvedbo oddaje določenih javnih naročil.
2. Če se postopek javnega naročanja v celoti izvaja skupaj v imenu in za račun vseh zadevnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo. To velja tudi v primerih, v katerih en sam naročnik vodi postopek javnega naročanja, pri čemer deluje za svoj račun in za račun drugih zadevnih naročnikov.
Če se celotni postopek javnega naročanja ne izvaja v imenu in za račun zadevnih naročnikov, so ti skupaj odgovorni le za tiste dele, ki jih izvajajo skupaj. Vsak naročnik je izključno odgovoren za izpolnitev svojih obveznosti v skladu s to direktivo v zvezi s tistimi deli, ki jih izvaja v svojem imenu in za svoj račun.
Člen 57
Javno naročanje, pri katerem sodelujejo naročniki iz različnih držav članic
1. Brez poseganja v člene 28 do 31 lahko naročniki iz različnih držav članic sodelujejo pri oddaji javnih naročil z uporabo enega od načinov, določenih v tem členu.
Naročniki ne uporabljajo načinov iz tega člena, da bi se izognili uporabi obveznih določb javnega prava v skladu s pravom Unije, ki velja zanje v njihovi državi članici.
2. Država članica svojim naročnikom ne sme prepovedati uporabe centraliziranih nabavnih dejavnosti, ki jih zagotavljajo osrednji nabavni organi, ki se nahajajo v drugi državi članici.
V zvezi s centraliziranimi nabavnimi dejavnostmi, ki jih zagotavlja osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, kot je država naročnika, pa lahko države članice določijo, da lahko njihovi naročniki uporabljajo le centralizirane nabavne dejavnosti, ki so opredeljene v točki (a) ali (b) točke 10 člena 2.
3. Osrednji nabavni organ, ki se nahaja v drugi državi članici, zagotavlja centralizirane nabavne dejavnosti v skladu z nacionalnimi predpisi države članice, v kateri se nahaja.
Nacionalni predpisi države članice, v kateri se nahaja osrednji nabavni organ, se uporabljajo tudi v naslednjih primerih:
(a)
oddaja naročil v okviru dinamičnega nabavnega sistema;
(b)
ponovno odpiranje konkurence v skladu z okvirnim sporazumom.
4. Več naročnikov iz različnih držav članic lahko skupaj odda javno naročilo, sklene okvirni sporazum ali upravlja dinamični nabavni sistem. Prav tako lahko na podlagi okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema oddajajo posamezna naročila. Če ustrezni elementi niso urejeni z mednarodnim sporazumom, sklenjenim med zadevnimi državami članicami, sodelujoči naročniki sklenejo sporazum, v katerem določijo:
(a)
odgovornost pogodbenih strank in ustrezne nacionalne določbe, ki se uporabljajo;
(b)
notranjo organizacijo postopka javnega naročanja, vključno z vodenjem postopka, razdelitvijo gradenj, blaga ali storitev, ki se naročajo, ter sklenitvijo pogodb o izvedbi javnega naročila.
Sodelujoči naročnik izpolni svoje obveznosti v skladu s to direktivo, če gradnje, blago ali storitve nabavi pri naročniku, ki je odgovoren za postopek naročanja. Sodelujoči naročniki lahko pri opredelitvi odgovornosti in veljavnega nacionalnega prava iz točke (a) posebne odgovornosti dodelijo enemu ali več izmed njih ter kot veljavne določijo predpise nacionalnega prava katere koli njihove države članice. Dodelitev odgovornosti in veljavno nacionalno pravo se navedeta v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za skupno oddana javna naročila.
5. Če več naročnikov iz različnih držav članic ustanovi skupen subjekt, vključno z evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje iz Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ali drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s pravom Unije, se sodelujoči naročniki s sklepom pristojnega organa skupnega subjekta dogovorijo, da bodo pri javnem naročanju uporabljali nacionalne predpise ene od naslednjih držav članic:
(a)
nacionalne predpise države članice, v kateri ima skupen subjekt svoj registrirani sedež;
(b)
nacionalne predpise države članice, v kateri skupen subjekt izvaja svoje dejavnosti.
Dogovor iz prvega pododstavka se lahko uporablja za nedoločen čas, če je to določeno v ustanovitvenem aktu skupnega subjekta, ali pa je lahko omejen na določeno časovno obdobje, določene vrste naročil ali eno ali več oddaj posameznih naročil.
POGLAVJE III
Izvedba postopka
Oddelek 1
Priprava
Člen 58
Predhodno preverjanje trga
Naročniki lahko pred začetkom postopka javnega naročanja izvedejo preverjanje trga, da bi pripravili oddajo javnega naročila in obvestili gospodarske subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem.
Naročniki lahko v ta namen na primer zaprosijo za ali sprejmejo nasvete neodvisnih strokovnjakov ali organov oziroma udeležencev na trgu. Ta nasvet se lahko uporabi pri načrtovanju in izvajanju postopka javnega naročanja, pod pogojem, da ne izkrivlja konkurence ter ne pomeni kršenja načel nediskriminacije in transparentnosti.
Člen 59
Predhodno sodelovanje kandidatov ali ponudnikov
Kadar je kandidat ali ponudnik ali podjetje, povezano s kandidatom ali ponudnikom, svetovalo naročniku, bodisi na podlagi člena 58 ali ne, ali bilo kako drugače vključeno v pripravo postopka javnega naročanja, naročnik z ustreznimi ukrepi zagotovi, da se zaradi sodelovanja zadevnega kandidata ali ponudnika konkurenca ne izkrivlja.
Taki ukrepi vključujejo sporočanje zadevnih informacij, izmenjanih v okviru ali na podlagi sodelovanja kandidata ali ponudnika pri pripravi postopka javnega naročanja, drugim kandidatom in ponudnikom ter določitev ustreznih rokov za prejem ponudb. Zadevni kandidat ali ponudnik je iz postopka izključen le, če ni mogoče drugače zagotoviti, da je izpolnjena obveznost spoštovanja načela enake obravnave.
Pred tako izključitvijo se kandidatom oziroma ponudnikom omogoči, da dokažejo, da njihovo sodelovanje v pripravi postopka javnega naročanja ne more izkrivljati konkurence. Sprejeti ukrepi se dokumentirajo v posameznem poročilu, zahtevanem v členu 100.
Člen 60
Tehnične specifikacije
1. Tehnične specifikacije iz točke 1 Priloge VIII se navedejo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. V tehničnih specifikacijah so določene zahtevane značilnosti gradnje, storitve ali blaga.
Te značilnosti se lahko nanašajo tudi na točno določen postopek ali način proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj, blaga ali storitev ali na točno določen postopek za kakšno drugo fazo v njihovem življenjski dobi, tudi če takšni dejavniki fizično niso del njih, pod pogojem, da so povezane s predmetom javnega naročila ter sorazmerne z vrednostjo in cilji javnega naročila.
V tehničnih specifikacijah je lahko določeno tudi, ali se bo zahteval prenos pravic intelektualne lastnine.
Pri vseh nabavah, ki naj bi jih uporabljale fizične osebe, bodisi splošna javnost bodisi uslužbenci naročnika, se pri pripravi navedenih tehničnih specifikacij razen v ustrezno utemeljenih primerih upoštevajo merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom.
Kadar so zahteve glede obvezne dostopnosti sprejete s pravnim aktom Unije, se tehnične specifikacije, kar zadeva kriterije dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, določijo s sklicevanjem nanj.
2. Tehnične specifikacije zagotavljajo enakopraven dostop vseh gospodarskih subjektov do postopka javnega naročanja in neupravičeno ne ovirajo odpiranja naročil konkurenci.
3. Brez poseganja v zavezujoča nacionalna tehnična pravila, kolikor so skladna s pravom Unije, se tehnične specifikacije določijo na enega od naslednjih načinov:
(a)
v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, naročniki pa oddajo javno naročilo;
(b)
s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, na evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“;
(c)
v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a), s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) kot podlago za domnevo skladnosti s temi zahtevami glede delovanja ali funkcionalnosti;
(d)
s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz točke (b) za nekatere značilnosti ter s sklicevanjem na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti iz točke (a) za druge značilnosti.
4. Če tega ne upravičuje predmet naročila, v tehničnih specifikacijah niso navedeni določena izdelava ali izvor ali določen postopek, značilen za proizvode ali storitve določenega gospodarskega subjekta, ali blagovne znamke, patenti, tipi ali določeno poreklo ali proizvodnja, če bi to dajalo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bila nekatera podjetja ali proizvodi s tem izločeni. Take navedbe so izjemoma dovoljene, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta pogodbe v skladu z odstavkom 3. Te navedbe vsebujejo tudi besedi „ali enakovredni“.
5. Če naročnik uporabi možnost sklicevanja na tehnične specifikacije iz točke (b) odstavka 3, ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da ponujene gradnje, blago ali storitve niso skladne s tehničnimi specifikacijami, ki jih je navedel, če ponudnik v svoji ponudbi na kakršen koli ustrezen način, vključno z načini dokazovanja iz člena 62, dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.
6. Če naročnik uporabi možnost iz točke (a) odstavka 3, da določi tehnične specifikacije v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, ne sme zavrniti ponudbe za blago, storitve ali gradnje, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki ga je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te specifikacije nanašajo na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil.
Ponudnik v svoji ponudbi s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi, vključno s tistimi iz člena 62, dokaže, da blago, storitev ali gradnja, ki je skladna s standardom, izpolnjuje zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil naročnik.
Člen 61
Znaki
1. Kadar nameravajo naročniki naročiti gradnje, storitve ali blago z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, lahko v tehničnih specifikacijah, merilih za oddajo javnega naročila ali pogojih za izvedbo naročila zahtevajo določen znak kot dokaz, da te gradnje, storitve ali blago ustrezajo zahtevanim značilnostim, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
zahteve za pridobitev znaka zadevajo izključno kriterije, ki so povezani s predmetom naročila in so ustrezna za opredelitev značilnosti gradenj, blaga ali storitev, ki so predmet naročila;
(b)
zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih kriterijih;
(c)
znaki so izdani na podlagi odprtega in transparentnega postopka, v katerem lahko sodelujejo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z državnimi organi, potrošniki, socialnimi partnerji, proizvajalci, distributerji in nevladnimi organizacijami;
(d)
znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem;
(e)
zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati.
Če naročniki ne zahtevajo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo vse zahteve za pridobitev znaka, navedejo, na katere od njih se sklicujejo.
Naročniki, ki zahtevajo določen znak, sprejmejo vse znake, ki potrjujejo, da gradnje, blago ali storitve izpolnjujejo enakovredne zahteve za pridobitev znaka.
Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, specifičnega znaka, ki ga je navedel naročnik, ali enakovrednega znaka očitno ni mogel pridobiti v ustreznem roku, naročnik sprejme druga ustrezna dokazila, ki lahko vključujejo tehnično dokumentacijo proizvajalca, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki naj bi jih zagotovil, izpolnjujejo zahteve glede specifičnega znaka ali specifične zahteve, ki jih je navedel naročnik.
2. Če znak izpolnjuje pogoje iz točk (b), (c), (d) in (e) odstavka 1, poleg tega pa predpisuje tudi zahteve, ki niso povezane s predmetom naročila, naročniki ne zahtevajo znaka kot takega, lahko pa določijo tehnično specifikacijo s sklicevanjem na podrobne specifikacije zadevnega znaka ali po potrebi na njihove dele, ki so povezani s predmetom naročila in so ustrezni za določitev značilnosti tega predmeta.
Člen 62
Poročila o preizkusih, potrdila in druga dokazila
1. Naročniki lahko zahtevajo, da gospodarski subjekti predložijo poročilo o preizkusih, ki ga pripravi organ za ugotavljanje skladnosti, ali potrdilo, ki ga izda tak organ, kot dokazilo o izpolnjevanju zahtev ali meril iz tehničnih specifikacij, meril za oddajo javnega naročila ali pogojev za izvedbo naročila.
Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdaja določen organ za ugotavljanje skladnosti, sprejmejo tudi potrdila, ki jih izdajo drugi enakovredni organi za ugotavljanje skladnosti.
Za namene tega odstavka je organ za ugotavljanje skladnosti organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s kalibracijo, preskušanjem, potrjevanjem in pregledovanjem, in je pooblaščen v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (42).
2. Naročniki sprejmejo druga ustrezna dokazila, ki niso navedena v odstavku 1, na primer tehnično dokumentacijo proizvajalca, kadar zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do potrdil ali poročil o preizkusih iz odstavka 1 ali jih ne more pridobiti v ustreznih rokih, pod pogojem, da ni odgovoren za to, da nima dostopa, ter pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki jih zagotavlja, izpolnjujejo zahteve ali merila iz tehničnih specifikacij, merila za oddajo javnega naročila ali pogoje za izvedbo naročila.
3. Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v skladu s členom 60(6), členom 61 ter odstavkoma 1 in 2 tega člena. Pristojni organi države članice, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, zagotovijo te informacije v skladu s členom 102.
Člen 63
Sporočanje tehničnih specifikacij
1. Naročniki dajo gospodarskim subjektom, ki se zanimajo za pridobitev naročila, na njihovo zahtevo na voljo tehnične specifikacije, ki jih redno navajajo v svojih pogodbah o izvedbi javnih naročil blaga, gradenj ali storitev, ali tehnične specifikacije, ki jih nameravajo uporabiti za javna naročila, za katera se javni razpis opravi s periodičnim informativnim obvestilom. Te specifikacije so na voljo prek elektronskih sredstev, dostop do njih pa je neomejen, popoln, neposreden in brezplačen.
Vendar se tehnične specifikacije pošljejo z drugimi sredstvi, ne z elektronskimi, če neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila ni mogoče zagotoviti iz enega od razlogov iz drugega pododstavka člena 40(1) ali zato, ker nameravajo naročniki uporabiti člen 39(2).
2. Če te tehnične specifikacije temeljijo na dokumentaciji, ki je zainteresiranim gospodarskim subjektom na voljo prek elektronskih sredstev, dostop do njih pa je neomejen, popoln, neposreden in brezplačen, zadostuje napotilo na to dokumentacijo.
Člen 64
Variantne ponudbe
1. Naročniki lahko ponudnikom dovolijo ali od njih zahtevajo, da predložijo variantne ponudbe, ki izpolnjujejo minimalne zahteve, ki jih določijo naročniki.
Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo, ali dovoljujejo ali zahtevajo variantne ponudbe ali ne, in če jih, navedejo minimalne zahteve, ki jih morajo variantne ponudbe izpolniti, ter vse posebne zahteve za njihovo predložitev, zlasti, ali se lahko variantne ponudbe predložijo le, če je bila predložena tudi ponudba, ki ni variantna. Kadar se variantne ponudbe dovolijo ali zahtevajo, naročniki zagotovijo tudi, da se lahko izbrana merila za oddajo javnega naročila uporabijo za variantne ponudbe, ki izpolnjujejo zadevne minimalne zahteve, in za skladne ponudbe, ki niso variantne ponudbe.
2. V postopkih za oddajo javnega naročila blaga ali storitev naročniki, ki so dovolili ali zahtevali predložitev variantnih ponudb, ne smejo zavrniti variantne ponudbe le z obrazložitvijo, da bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do javnega naročila storitve namesto javnega naročila blaga ali do javnega naročila blaga namesto javnega naročila storitve.
Člen 65
Razdelitev javnih naročil na sklope
1. Naročniki se lahko odločijo, da javno naročilo oddajo po posameznih sklopih, ter določijo vrednost in predmet takšnih sklopov.
Naročniki v obvestilu o javnem naročilu, v povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se kot sredstvo za objavo javnega razpisa uporabi obvestilo o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v povabilu k predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo, ali se ponudbe lahko predložijo za en sklop, več sklopov ali vse sklope.
2. Naročniki lahko, tudi če se lahko ponudbe predložijo za več ali vse sklope, omejijo število sklopov, ki se lahko oddajo enemu ponudniku, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo največje možno število sklopov na ponudnika. Naročniki v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo objektivne in nediskriminatorne kriterije ali pravila, ki jih nameravajo uporabiti pri odločanju, katere sklope bodo oddali, če bi se ob uporabi meril za oddajo javnega naročila enemu ponudniku oddalo več sklopov, kot je največje možno število.
3. Države članice lahko določijo, da smejo naročniki, kadar se lahko enemu ponudniku odda več kot en sklop, oddati naročilo z združevanjem več ali vseh sklopov, če v obvestilu o javnem naročilu ali povabilu k potrditvi interesa, predložitvi ponudb ali k pogajanjem navedejo, da si pridržujejo to možnost, in določijo sklope ali skupine sklopov, ki se lahko združijo.
4. Države članice lahko določijo, da je treba javna naročila obvezno oddati po ločenih sklopih pod pogoji, določenimi v skladu z nacionalnim pravom in ob upoštevanju prava Unije. Uporabljata se drugi pododstavek odstavka 1 in, če je primerno, odstavek 3.
Člen 66
Določanje rokov
1. Naročniki pri določanju rokov za prejem prijav za sodelovanje in ponudb upoštevajo zlasti kompleksnost javnega naročila in čas, ki je potreben za pripravo ponudb, brez poseganja v minimalne roke, določene v členih 45 do 49.
2. Kadar je ponudbe mogoče sestaviti šele po obisku lokacije ali po pregledu spremne dokumentacije k dokumentaciji o oddaji javnega naročila na kraju samem, se določijo roki za prejem ponudb, ki so daljši od minimalnih rokov iz členov 45 do 49, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb.
3. Naročniki podaljšajo roke za prejem ponudb, tako da se lahko vsi zadevni gospodarski subjekti seznanijo z vsemi informacijami, ki so potrebne za pripravo ponudb, v naslednjih primerih:
(a)
če iz kakršnega koli razloga dodatne informacije, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval, niso predložene najpozneje šest dni pred iztekom roka za prejem ponudb. Pri pospešenem odprtem postopku iz člena 45(3) je to obdobje štirih dni;
(b)
če je bila dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila bistveno spremenjena.
Podaljšanje je sorazmerno s pomembnostjo informacij ali sprememb.
Če dodatne informacije bodisi niso bile pravočasno zahtevane ali če je njihov pomen pri pripravi sprejemljivih ponudb zanemarljiv, se od javnih naročnikov ne zahteva podaljšanja rokov.
Oddelek 2
Objavljanje in transparentnost
Člen 67
Periodična informativna obvestila
1. Naročniki lahko sporočijo svoje namere glede načrtovanih naročil z objavo periodičnega informativnega obvestila. Ta obvestila vsebujejo informacije iz oddelka I dela A Priloge VI. Objavi jih bodisi Urad za publikacije Evropske unije bodisi naročniki v svojih profilih kupca v skladu s točko 2(b) Priloge IX. Če naročniki objavijo predhodno informativno obvestilo v svojem profilu kupca, pošljejo obvestilo o objavi v svojem profilu kupca Uradu za publikacije Evropske unije v skladu s točko 3 Priloge IX. Ta obvestila vsebujejo informacije, določene v delu B Priloge VI.
2. Kadar se javni razpis opravi v obliki periodičnega informativnega obvestila v zvezi z omejenimi postopki in postopki s pogajanji s predhodnim javnim razpisom, obvestilo izpolnjuje vse naslednje zahteve:
(a)
obvestilo se izrecno nanaša na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet javnega naročila, ki se oddaja;
(b)
v obvestilu je navedeno, da bo javno naročilo oddano po omejenem postopku ali po postopku s pogajanji brez poznejše objave javnega razpisa, zainteresirani gospodarski subjekti pa so povabljeni, da izrazijo svoj interes;
(c)
poleg informacij, določenih v oddelku I dela A Priloge VI, vsebuje informacije, določene v oddelku II dela A Priloge VI;
(d)
obvestilo je poslano v objavo najmanj 35 dni in največ 12 mesecev pred datumom, na katerega se pošlje povabilo k potrditvi interesa.
Taka obvestila se ne objavijo v profilu kupca. Vendar pa so v skladu s členom 72 možne morebitne dodatne objave v profilu kupca na nacionalni ravni.
Obdobje, zajeto v periodičnem informativnem obvestilu, traja največ 12 mesecev od datuma, ko je bilo obvestilo poslano v objavo. Vendar pa lahko periodično informativno obvestilo iz točke (b) člena 92(1) pri naročilih socialnih in drugih posebnih storitev zajema tudi obdobje, daljše od 12 mesecev.
Člen 68
Obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema
1. Če se naročniki odločijo vzpostaviti kvalifikacijskega sistema v skladu s členom 77, o kvalifikacijskem sistemu objavijo obvestilo v skladu s Prilogo X, v katerem navedejo namen kvalifikacijskega sistema in kako se je mogoče seznaniti s pravili v zvezi z njegovim delovanjem.
2. Naročniki v obvestilu o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema navedejo obdobje veljavnosti tega sistema. O vsaki spremembi obdobja veljavnosti obvestijo Urad za publikacije Evropske unije z naslednjimi standardnimi obrazci:
(a)
če se obdobje veljavnosti spremeni, vendar se sistem ne ukine, z obrazcem za obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema;
(b)
če se sistem ukine, z obvestilom o oddaji javnega naročila iz člena 70.
Člen 69
Obvestila o javnem naročilu
Obvestila o javnem naročilu se lahko uporabijo kot sredstvo za objavo javnega razpisa pri vseh postopkih. Vsebujejo informacije, določene v ustreznem delu Priloge XI, in se objavijo v skladu s členom 71.
Člen 70
Obvestila o oddaji javnega naročila
1. Naročniki najpozneje 30 dni po sklenitvi pogodbe o izvedbi javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma, pošljejo obvestilo o oddaji naročila z rezultati postopka javnega naročanja.
Tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Prilogi XII, in se objavi v skladu s členom 71.
2. Če je javni razpis za zadevno javno naročilo objavljen v obliki periodičnega informativnega obvestila in se naročnik odloči, da v obdobju, zajetem v periodičnem informativnem obvestilu, ne bo oddal drugih javnih naročil, je treba to posebej navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila.
Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s členom 51, naročniki niso dolžni poslati obvestila o rezultatih postopka javnega naročanja za vsako oddano naročilo na podlagi tega sporazuma. Države članice lahko določijo, da naročniki obvestila o rezultatih postopka oddaje naročila na podlagi okvirnega sporazuma pošiljajo po četrtletjih. V tem primeru naročniki pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.
Naročniki pošljejo obvestilo o oddaji naročila v 30 dneh po oddaji vsakega posameznega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema. Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.
3. Informacije, predložene v skladu s Prilogo XII in namenjene za objavo, se objavijo v skladu s Prilogo IX. Nekaterih informacij o oddaji javnega naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma ni treba objaviti, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.
V primeru naročil raziskovalnih in razvojnih storitev („storitve R&R“) se informacije o vrsti in količini storitev lahko omejijo na:
(a)
navedbo „storitev R&R“, če je bilo javno naročilo oddano po postopku s pogajanji brez javnega razpisa v skladu s členom 50(b);
(b)
vsaj tako podrobne informacije, kot so bile navedene v obvestilu, ki je bilo uporabljeno kot sredstvo za objavo javnega razpisa.
4. Informacije, ki so predložene v skladu s Prilogo XII in za katere je označeno, da niso namenjene za objavo, se objavijo samo v poenostavljeni obliki ter v skladu s Prilogo IX za statistične namene.
Člen 71
Oblika in način objave obvestil
1. Obvestila iz členov 67 do 70 vsebujejo informacije iz Prilog VI, del A, VI, del B, X, XI in XII v obliki standardnih obrazcev, vključno s standardnimi obrazci za popravke.
Komisija z izvedbenimi akti določi take standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.
2. Obvestila iz členov 67 do 70 se pripravijo, pošljejo z elektronskimi sredstvi Uradu za publikacije Evropske unije in objavijo v skladu s Prilogo IX. Obvestila se objavijo najpozneje pet dni potem, ko so bila poslana. Stroške Urada za publikacije Evropske unije v zvezi z objavo obvestil krije Unija.
3. Obvestila iz členov 67 do 70 se objavijo v celoti v uradnem jeziku ali uradnih jezikih institucij Unije, ki jih izbere naročnik. Ta jezikovna različica ali te jezikovne različice so edino verodostojno besedilo ali besedila. V drugih uradnih jezikih institucij Unije se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega obvestila.
4. Urad za publikacije Evropske unije zagotovi, da sta celotno besedilo in povzetek periodičnih informativnih obvestil iz člena 67(2), javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, iz točke (a) člena 52(4) in obvestil o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se uporabijo kot sredstvo za objavo javnega razpisa, v skladu s točko (b) člena 44(4) še naprej objavljena:
(a)
v primeru periodičnih informativnih obvestil, 12 mesecev oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70(2), z navedbo, da v 12 mesecih, zajetih v javnem razpisu, ne bodo oddana druga javna naročila. Vendar pa se periodično informativno obvestilo iz točke (b) člena 92(1) pri javnih naročilih socialnih in drugih posebnih storitev objavlja do konca prvotno navedenega obdobja veljavnosti oziroma do prejema obvestila o oddaji javnega naročila, kot je določeno v členu 70, z navedbo, da v obdobju, zajetem v javnem razpisu, ne bodo oddana nobena druga javna naročila;
(b)
v primeru javnih razpisov, ki uvajajo dinamičen nabavni sistem, v obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema;
(c)
v primeru obvestil o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema za obdobje njegove veljavnosti.
5. Naročniki morajo biti sposobni predložiti dokazilo o datumih pošiljanja obvestil.
Urad za publikacije Evropske unije izda naročniku potrdilo o prejemu obvestila in o objavi poslanih informacij z navedbo datuma te objave. To potrdilo je dokazilo o objavi.
6. Naročniki lahko objavijo obvestila za javna naročila gradenj, blaga ali storitev, za katera ne veljajo zahteve glede objave iz te direktive, če so navedena obvestila poslana Uradu za publikacije Evropske unije z elektronskimi sredstvi v obliki in v skladu s postopki za pošiljanje iz Priloge IX.
Člen 72
Objava na nacionalni ravni
1. Obvestila iz členov 67 do 70 ter informacije, ki jih ta obvestila vsebujejo, se ne objavijo na nacionalni ravni pred objavo v skladu s členom 71. Vendar se lahko v vsakem primeru objavijo na nacionalni ravni, če naročniki niso uradno obveščeni o objavi v 48 urah po potrditvi prejema obvestila v skladu s členom 71.
2. Obvestila, objavljena na nacionalni ravni, ne smejo vsebovati informacij, ki niso navedene v obvestilih, poslanih Uradu za publikacije Evropske unije, ali niso objavljene v profilu kupca, v njih pa mora biti naveden datum, ko je bilo obvestilo poslano Uradu za publikacije Evropske unije ali objavljeno v profilu kupca.
3. Periodična informativna obvestila se ne objavijo v profilu kupca, preden je Uradu za publikacije Evropske unije poslano obvestilo o njihovi objavi v tej obliki, v njih je naveden datum tega pošiljanja.
Člen 73
Dostopnost dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v elektronski obliki
1. Naročniki od datuma objave obvestila v skladu s členom 71 ali datuma, ko je bilo poslano povabilo k potrditvi interesa, z elektronskimi sredstvi omogočijo neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila.
Kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, je takšen dostop na voljo takoj, ko je mogoče, in najpozneje ob pošiljanju povabila k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. V besedilu obvestila ali zadevnih povabil se navede spletni naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo n javnega naročila dostopna.
Če iz enega od razlogov iz drugega pododstavka člena 40(1) ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, lahko naročniki v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa navedejo, da bo zadevna dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila poslana na drug način v skladu z odstavkom 2 tega člena. V tem primeru se rok za oddajo ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 45(3) in v primeru, da je rok določen na podlagi medsebojnega dogovora v skladu z drugim pododstavkom člena 46(2) ali drugim pododstavkom člena 47(2).
Če ni mogoče zagotoviti neomejenega, popolnega, neposrednega in brezplačnega dostopa z elektronskimi sredstvi do nekatere dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, ker nameravajo naročniki uporabiti člen 39(2), v obvestilu ali povabilu k potrditvi interesa ali, kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, v dokumentaciji v zvezi z oddajo naročila navedejo ukrepe, ki jih zahtevajo za varovanje zaupnosti informacij, ter način, na katerega je mogoče dobiti dostop do zadevne dokumentacije. V tem primeru se rok za predložitev ponudb podaljša za pet dni, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih iz člena 45(3) in v primeru, da je rok določen na podlagi medsebojnega dogovora v skladu z drugim pododstavkom člena 46(2) ali drugim pododstavkom člena 47(2).
2. Če naročniki pravočasno prejmejo zahtevo, zagotovijo vsem ponudnikom, ki sodelujejo v postopku javnega naročanja, dodatne informacije v zvezi s specifikacijami in vse dodatne dokumente najpozneje šest dni pred iztekom roka, določenega za prejem ponudb. Pri pospešenem odprtem postopku iz člena 45(3) je to obdobje štiri dni.
Člen 74
Povabila kandidatom
1. V omejenih postopkih, postopkih konkurenčnega dialoga, partnerstvih za inovacije in postopkih s pogajanji s predhodnim javnim razpisom naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo izbrane kandidate k predložitvi ponudb, sodelovanju v dialogu ali pogajanjem.
Kadar se periodično informativno obvestilo uporabi za objavo javnega razpisa v skladu s točko (a) člena 44(4), naročniki sočasno in v pisni obliki povabijo gospodarske subjekte, ki so izrazili svoj interes, da ta interes potrdijo.
2. V povabilih iz odstavka 1 tega člena je naveden elektronski naslov, na katerem je dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila neposredno dostopna z elektronskimi sredstvi. Povabilom je priložena dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila, če iz razlogov iz tretjega ali četrtega pododstavka člena 73(1) ni zagotovljen neomejen, popoln, neposreden in brezplačen dostop do nje in če tudi na kakšen drug način še ni na voljo. Povabila iz odstavka 1 tega člena poleg tega vsebujejo informacije iz Priloge XIII.
Člen 75
Obveščanje prijaviteljev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov
1. Naročniki čim prej obvestijo vsakega kandidata in ponudnika o sprejetih odločitvah v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma, oddajo javnega naročila ali vključitvijo v dinamični nabavni sistem, vključno z razlogi za odločitev, da ne sklenejo okvirnega sporazuma ali ne oddajo javnega naročila, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno začnejo postopek ali da ne uporabijo dinamičnega nabavnega sistema.
2. Naročniki na zahtevo zadevnega kandidata ali ponudnika čim prej, vsekakor pa v 15 dneh od prejema pisnega zahtevka, obvestijo:
(a)
vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave k sodelovanju;
(b)
vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, za primere iz člena 60(5) in (6) pa tudi razlogih za odločitev o neenakovrednosti ali za odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z delovanjem ali funkcionalnostjo;
(c)
vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu izbranega ponudnika ali podpisnikov okvirnega sporazuma;
(d)
vsakega ponudnika, ki je predložil dopustno ponudbo, o poteku pogajanj in dialoga s ponudniki ter njunem napredku.
3. Naročniki se lahko odločijo, da nekaterih informacij o oddaji javnega naročila, sklenitvi okvirnega sporazuma ali o dostopu do dinamičnega nabavnega sistema iz odstavkov 1 in 2 ne objavijo, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti.
4. Naročniki, ki vzpostavijo in vodijo sistem ugotavljanja usposobljenosti, obvestijo prijavitelje o svoji odločitvi glede usposobljenosti v obdobju šestih mesecev.
Če odločanje traja več kakor štiri mesece od predložitve prijave, naročnik v roku dveh mesecev od prejema prijave prijavitelja obvesti o razlogih, ki upravičujejo daljše obdobje odločanja, in o datumu, do katerega bo njegova prijava sprejeta ali zavrnjena.
5. Prijavitelji, katerih usposobljenost je zavrnjena, so o tej odločitvi in o razlogih za odločitev obveščeni čim prej ter v nobenem primeru pozneje kot 15 dni po datumu odločitve o zavrnitvi. Razlogi temeljijo na pogojih za ugotavljanje usposobljenosti iz člena 77(2).
6. Naročniki, ki vzpostavijo in uporabljajo sistem ugotavljanja usposobljenosti, lahko usposobljenost gospodarskega subjekta prekličejo izključno iz razlogov, ki temeljijo na pogojih za ugotavljanje usposobljenosti iz člena 77(2). Vsaka namera o preklicu usposobljenosti se gospodarskemu subjektu pisno sporoči vsaj 15 dni pred predvidenim preklicem usposobljenosti skupaj z razlogom ali razlogi, ki upravičujejo predlagan ukrep.
Oddelek 3
Izbor udeležencev in oddaja javnih naročil
Člen 76
Splošna načela
1. Za namen izbire udeležencev v postopkih javnega naročanja se uporabljajo vsa naslednja pravila:
(a)
naročniki, ki so določili pravila in pogoje za izključitev ponudnikov ali kandidatov v skladu s členom 78(1) ali členom 80(1), izključijo gospodarske subjekte, ugotovljene v skladu s takimi pravili in ki izpolnjujejo take pogoje;
(b)
ponudnike in kandidate izberejo v skladu z objektivnimi pravili in pogoji, določenimi v skladu s členoma 78 in 80;
(c)
v omejenih postopkih, v postopkih s pogajanji z javnim razpisom, v konkurenčnih dialogih in v partnerstvih za inovacije po potrebi v skladu s členom 78(2) zmanjšajo število kandidatov, izbranih v skladu s točkama (a) in (b) tega odstavka.
2. Kadar se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, naročniki za namen izbire udeležencev v postopkih javnega naročanja za posamezna naročila, ki so predmet javnega razpisa:
(a)
ugotovijo usposobljenost gospodarskih subjektov v skladu s členom 77;
(b)
uporabljajo za take usposobljene gospodarske subjekte tiste določbe odstavka 1, ki se nanašajo na omejene postopke ali postopke s pogajanji, konkurenčne dialoge ali partnerstva za inovacije.
3. Pri izbiri udeležencev za omejeni postopek ali postopek s pogajanji, konkurenčni dialog ali partnerstvo za inovacije naročniki pri sprejemanju odločitve glede priznanja usposobljenosti ali pri posodabljanju meril in pravil ne smejo:
(a)
določati upravnih, tehničnih ali finančnih pogojev za nekatere gospodarske subjekte, če isti pogoji ne veljajo tudi za druge gospodarske subjekte;
(b)
zahtevati preskusov ali dokazov, ki bi podvajali že razpoložljiva objektivna dokazila.
4. Če so ali se zdijo informacije ali dokumentacija, ki jo morajo predložiti gospodarski subjekti, nepopolna ali napačna oziroma če posamezni dokumenti manjkajo, lahko naročniki - razen če je v skladu z nacionalnim pravom določeno drugače - zahtevajo, da zadevni gospodarski subjekti v ustreznem roku predložijo, dopolnijo ali pojasnijo ustrezne informacije ali dokumentacijo, pod pogojem, da so takšne zahteve popolnoma skladne z načeloma enake obravnave in transparentnosti.
5. Naročniki preverijo, ali so ponudbe, ki so jih predložili izbrani ponudniki, v skladu s pravili in zahtevami za ponudbe, ter oddajo javna naročila na podlagi meril, določenih v členih 82 in 84 ob upoštevanju člena 64.
6. Naročniki se lahko odločijo, da ne oddajo javna naročila ponudniku, ki predloži najboljšo ponudbo, če ugotovijo, da ta ponudba ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 36(2).
7. Pri odprtih postopkih se naročniki lahko odločijo ponudbe preučiti pred preverjanjem ustreznosti ponudnikov, pod pogojem, da se upoštevajo ustrezne določbe členov 76 do 84, vključno s pravilom, da se javno naročilo ne odda ponudniku, ki bi moral biti izključen na podlagi člena 80 ali ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje, ki jih je določil naročnik v skladu s členom 78(1) in členom 80.
Države članice lahko izključijo uporabo postopka iz prvega pododstavka za nekatere vrste naročil ali posebne okoliščine ali njegovo uporabo omejijo nanje.
8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103, da spremeni seznam iz Priloge XIV, če je to potrebno, da doda nove mednarodne sporazume, ki jih ratificirajo vse države članice, ali če navedeni veljavni mednarodni sporazumi niso več ratificirani v vseh državah članicah oziroma se ti sporazumi kako drugače spremenijo, na primer njihov obseg, vsebina ali ime.
Pododdelek 1
Kvalifikacija in ugotavljanje sposobnosti
Člen 77
Kvalifikacijski sistemi
1. Naročniki lahko, če želijo, vzpostavijo in uporabljajo sistem za kvalifikacijo gospodarskih subjektov.
Naročniki, ki vzpostavijo ali uporabljajo sistem za kvalifikacijo, zagotovijo, da lahko gospodarski subjekti kadar koli zaprosijo za priznanje usposobljenosti.
2. Postopek iz odstavka 1 lahko obsega različne stopnje ugotavljanja kvalifikacij.
Naročniki določijo objektivna pravila in pogoje za izključitev in sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije, ter objektivne pogoje in pravila za delovanje kvalifikacijskega sistema, ki zajemajo vidike, kot so vpis v sistem, redno posodabljanje podatkov o kvalifikaciji, če obstajajo, in trajanje sistema.
Če ti pogoji in pravila vključujejo tehnične specifikacije, se uporabljajo členi 60 do 62. Pogoji in pravila se po potrebi lahko posodobijo.
3. Pogoji in pravila iz odstavka 2 se gospodarskim subjektom dajo na voljo na zahtevo. Ti posodobljeni pogoji in pravila se sporočijo zainteresiranim gospodarskim subjektom.
Če naročnik meni, da kvalifikacijski sistem nekaterih drugih subjektov ali organov izpolnjuje njegove zahteve, zainteresiranim gospodarskim subjektom sporoči imena teh drugih subjektov ali organov.
4. Hrani se pisna evidenca kvalificiranih gospodarskih subjektov; lahko se razdeli na kategorije glede na vrsto naročila, za katero velja kvalifikacija.
5. Če se javni razpis opravi v obliki obvestila o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, se posamezna javna naročila gradenj, blaga ali storitev, zajeta v kvalifikacijskem sistemu, oddajo v omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v katerih se vsi ponudniki in udeleženci izberejo izmed kandidatov, ki so že kvalificirani v skladu s takšnim sistemom.
6. Vsi stroški, ki se zaračunajo v zvezi z zahtevami za priznanje kvalifikacije ali posodobitvijo ali ohranitvijo že pridobljenega priznanja o kvalifikaciji v skladu s sistemom, so sorazmerni z nastalimi stroški.
Člen 78
Pogoji za ugotavljanje sposobnosti
1. Naročniki lahko določijo objektivna pravila in razloge za izključitev in pogoje za sodelovanje ponudnikov ali kandidatov; ta pravila in pogoji so na voljo zainteresiranim gospodarskim subjektom.
2. Če morajo naročniki zagotoviti ustrezno ravnotežje med določenimi značilnostmi postopka javnega naročanja in viri, potrebnimi za njegovo izvedbo, lahko v omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v konkurenčnih dialogih ali partnerstvih za inovacije določijo objektivna pravila in pogoje, ki upoštevajo to potrebo in naročniku omogočajo, da zmanjša število kandidatov, ki bodo povabljeni k predložitvi ponudb ali k pogajanjem. Vendar se pri številu izbranih kandidatov upošteva, da je treba zagotoviti ustrezno konkurenco.
Člen 79
Uporaba zmogljivosti drugih subjektov
1. Kadar objektivna pravila ter razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije v okviru kvalifikacijskega sistema, vključujejo zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti gospodarskega subjekta ali glede njegovih tehničnih in strokovnih sposobnosti, lahko gospodarski subjekt po potrebi uporabi zmogljivost drugih subjektov, in sicer ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti. Glede pogojev v zvezi z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja ali v zvezi z ustreznimi poklicnimi izkušnjami pa lahko gospodarski subjekti uporabijo zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če želi gospodarski subjekt uporabiti zmogljivosti drugih subjektov, naročniku dokaže, da bo ta sredstva imel na voljo v celotnem obdobju veljavnosti kvalifikacijskega sistema, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen.
Če so naročniki v skladu s členom 80 te direktive navedli razloge za izključitev ali pogoje za sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, v skladu s členom 80(3) te direktive preverijo, ali drugi subjekti, katerih zmogljivosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, izpolnjujejo ustrezne pogoje za sodelovanje, oziroma ali obstajajo razlogi za izključitev, ki so jih navedli, v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo obvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik. Naročnik lahko od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik; tako zahtevo lahko od njega zahteva tudi država članica.
Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem, lahko naročniki zahtevajo, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo naročila.
Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 37(2) uporabi zmogljivost sodelujočih v tej skupini ali drugih subjektov.
2. Kadar objektivna pravila ter razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje kandidatov in ponudnikov v odprtih postopkih, omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, v konkurenčnih dialogih ali v partnerstvih za inovacije vključujejo zahteve glede ekonomske in finančne zmogljivosti gospodarskega subjekta ali glede njegovih tehničnih in strokovnih sposobnosti, lahko gospodarski subjekt po potrebi in za posamezno naročilo uporabi zmogljivost drugih subjektov, in sicer ne glede na pravno razmerje med njim in temi subjekti. Glede pogojev v zvezi z izobrazbo in strokovno usposobljenostjo izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja ali v zvezi z ustreznimi poklicnimi izkušnjami pa lahko gospodarski subjekti uporabijo zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če želi gospodarski subjekt uporabiti zmogljivosti drugih subjektov, naročniku dokaže, da bo imel na voljo potrebna sredstva, na primer s predložitvijo zagotovil teh subjektov v ta namen.
Če so naročniki v skladu s členom 80 te direktive navedli razloge za izključitev ali pogoje za sodelovanje iz Direktive 2014/24/EU, v skladu s členom 80(3) te direktive preverijo, ali drugi subjekti, katerih zmogljivosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, izpolnjujejo ustrezne pogoje za sodelovanje, oziroma ali obstajajo razlogi za izključitev, ki so jih navedli, v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, ki ne izpolnjuje ustreznih pogojev za sodelovanje ali v zvezi z njim obstajajo obvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik. Naročnik lahko od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta, v zvezi s katerim obstajajo neobvezni razlogi za izključitev, ki jih je navedel naročnik; tako zahtevo lahko od njega zahteva tudi država članica.
Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomskim in finančnim položajem, lahko naročniki zahtevajo, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo naročila.
Pod enakimi pogoji lahko skupina gospodarskih subjektov iz člena 37 uporabi zmogljivosti sodelujočih v tej skupini ali drugih subjektov.
3. Naročniki lahko v zvezi z javnimi naročili gradenj, javnimi naročili storitev in javnimi naročili blaga, ki vključujejo namestitvena in inštalacijska dela, zahtevajo, da nekatere ključne naloge opravi neposredno ponudnik sam ali sodelujoči v tej skupini, če ponudbo predloži skupina gospodarskih subjektov v skladu s členom 37(2).
Člen 80
Uporaba razlogov za izključitev in pogojev za sodelovanje, določenih z Direktivo 2014/24/EU
1. Objektivna pravila, razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje gospodarskih subjektov, ki zaprosijo za priznanje kvalifikacije v okviru kvalifikacijskega sistema, in objektivna pravila, razlogi za izključitev in pogoji za sodelovanje kandidatov in ponudnikov v odprtih postopkih, omejenih postopkih ali postopkih s pogajanji, konkurenčnih dialogih ali partnerstvih za inovacije, lahko vključujejo razloge za izključitev, navedene v členu 57 Direktive 2014/24/EU, pod pogoji, ki so tam določeni.
Kadar je naročnik javni naročnik, ti razlogi, pogoji in pravila vključujejo razloge za izključitev, navedene v členu 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU, pod pogoji iz navedenega člena.
Če to zahtevajo države članice, navedeni razlogi, pogoji in pravila poleg tega vključujejo razloge za izključitev iz člena 57(4) Direktive 2014/24/EU, pod pogoji iz navedenega člena.
2. Pogoji in pravila iz odstavka 1 tega člena lahko vključujejo pogoje za sodelovanje iz člena 58 Direktive 2014/24/EU, pod pogoji, ki so tam določeni, predvsem glede omejitev zahtev v zvezi z letnim prometom, kot je določeno v drugem pododstavku odstavka 3 navedenega člena.
3. Za namen uporabe odstavkov 1 in 2 tega člena se uporabljajo členi 59 do 61 Direktive 2014/24/EU.
Člen 81
Standardi za zagotavljanje kakovosti in standardi za okoljsko ravnanje
1. Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene standarde za zagotavljanje kakovosti, vključno z dostopnostjo za invalide, se sklicujejo na sisteme zagotavljanja kakovosti, ki temeljijo na ustrezni seriji evropskih standardov, potrjenih s strani akreditiranih organov. Naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah. Sprejmejo tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za zagotavljanje kakovosti, če zadevni gospodarski subjekt iz razlogov, za katere mu ni mogoče pripisati odgovornosti, takšnih potrdil ne more pridobiti v ustreznem roku, pod pogojem, da slednji dokaže, da so pri predlaganih ukrepih za zagotavljanje kakovosti upoštevani zahtevani standardi za zagotavljanje kakovosti.
2. Če naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdajo neodvisni organi in potrjujejo, da gospodarski subjekt upošteva določene sisteme ali standarde za okoljsko ravnanje, se sklicujejo na sistem Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ali na druge sisteme za okoljsko ravnanje, ki so priznani v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1221/2009, ali na druge standarde za okoljsko ravnanje, ki temeljijo na ustreznih evropskih ali mednarodnih standardih akreditiranih organov. Naročniki priznajo enakovredna potrdila, ki jih izdajo organi s sedežem v drugih državah članicah.
Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere ni odgovoren, očitno nima dostopa do teh potrdil ali jih ne more pridobiti v ustreznem roku, naročnik sprejme tudi druga dokazila o ukrepih za okoljsko ravnanje, pod pogojem, da gospodarski subjekt dokaže, da so ti ukrepi enakovredni tistim, ki se zahtevajo v skladu z veljavnim sistemom ali standardom okoljskega ravnanja.
3. Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokumenti, ki so predloženi kot dokaz o upoštevanju standardov za zagotavljanje kakovosti in okoljsko ravnanje iz odstavkov 1 in 2.
Pododdelek 2
Oddaja javnega naročila
Člen 82
Merila za oddajo javnega naročila
1. Naročniki brez poseganja v nacionalne zakone ali druge predpise v zvezi s ceno posameznega blaga ali plačilom posameznih storitev javna naročila oddajo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.
2. Ekonomsko najugodnejša ponudba z vidika naročnika se določi na podlagi cene ali stroškov ob uporabi pristopa stroškovne učinkovitosti, na primer z izračunom stroškov v življenjski dobi pod pogoji iz člena 83, zajema pa lahko tudi najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, ocenjeno na podlagi meril, kot so kakovost ter okoljski in/ali socialni vidiki, povezani s predmetom zadevnega javnega naročila. Takšna merila lahko na primer vključujejo:
(a)
kakovost, tudi tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti ter trgovanje in pogoje v zvezi z njim;
(b)
organiziranost, usposobljenost in izkušenost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega naročila, če ima lahko kakovost zaposlenih bistven vpliv na raven izvedbe naročila, ali
(c)
poprodajne storitve, tehnično pomoč in pogoje dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del, obveznosti v zvezi z deli in varnost dobave. Stroškovni dejavnik je lahko tudi fiksna cena ali fiksni stroški, na podlagi katerih gospodarski subjekti med seboj konkurirajo zgolj v zvezi z merili kakovosti.
Države članice lahko določijo, da naročniki ne smejo uporabiti zgolj cene ali stroškov kot edinega merila pri oddaji javnega naročila, oziroma lahko omejijo uporabo zadevnih meril na nekatere kategorije naročnikov ali nekatere vrste naročil.
3. Šteje se, da so merila za oddajo javnega naročila povezana s predmetom javnega naročila, če se nanašajo na gradnje, blago ali storitve, ki jih je treba zagotoviti v okviru navedenega naročila, in sicer v vseh pogledih in fazah njihove življenjske dobe, vključno z dejavniki, povezanimi s:
(a)
posebnim postopkom proizvodnje, zagotavljanjem ali trženjem teh gradenj, blaga ali storitev ali
(b)
posebnim postopkom, povezanim z drugo fazo v njihove življenjske dobe,
tudi če takšni dejavniki vsebinsko niso del njih.
4. Merila za oddajo javnega naročila naročniku ne dajejo neomejene svobode izbire. Zagotoviti morajo možnost učinkovite konkurence, dopolnjujejo pa jih specifikacije, ki omogočajo učinkovito preverjanje informacij, ki jih predložijo ponudniki, da se tako oceni, kako ponudbe izpolnjujejo merila za oddajo javnega naročila. Naročniki v primeru dvoma učinkovito preverijo točnost informacij in dokazil, ki so jih predložili ponudniki.
5. Naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi relativni ponder, ki ga dodeli vsakemu merilu, izbranemu za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, razen če se slednja določi samo na podlagi cene.
Navedeni ponderji se lahko opredelijo z določitvijo razpona z ustrezno največjo razliko.
Kadar ponderjev ni mogoče navesti zaradi objektivnih razlogov, naročnik navede merila v padajočem zaporedju po pomembnosti.
Člen 83
Izračun stroškov v življenjski dobi
1. Izračun stroškov v življenjski dobi v ustreznem obsegu zajema vse ali del naslednjih stroškov v življenjski dobi proizvoda, storitve ali gradnje:
(a)
stroške naročnika ali drugih uporabnikov, kot so:
(i)
stroški, povezani s pridobitvijo;
(ii)
stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov;
(iii)
stroški vzdrževanja;
(iv)
stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja;
(b)
stroške iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, povezanih z življenjsko dobo proizvoda, storitve ali gradnje, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost; taki stroški lahko vključujejo stroške izpustov toplogrednih plinov in drugih onesnaževal ter druge stroške blažitve podnebnih sprememb.
2. Če naročniki stroške ocenijo z izračunom stroškov v življenjski dobi, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navedejo podatke, ki jih morajo predložiti ponudniki, in metodo, ki jo bodo uporabili za ugotavljanje stroškov v življenjski dobi na podlagi teh podatkov.
Metoda, uporabljena za oceno stroškov iz naslova zunanjih okoljskih vplivov, mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:
(a)
temelji na objektivno preverljivih in nediskriminatornih merilih. Ne sme neupravičeno zagotavljati boljše ali slabše obravnave nekaterih gospodarskih subjektov, zlasti če ni namenjena ponavljajoči se ali neprekinjeni uporabi;
(b)
na voljo je vsem zainteresiranim stranem;
(c)
zahtevane podatke lahko z razumnim naporom posredujejo povprečno skrbni gospodarski subjekti, vključno z gospodarskimi subjekti iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma GPA ali drugih mednarodnih sporazumov, ki so zavezujoči za Unijo.
3. Kadar zakonodajni akt Unije določa obvezno skupno metodo za izračun stroškov v življenjski dobi, se ta uporablja za oceno stroškov v življenjski dobi.
Priloga XV vsebuje seznam takih zakonodajnih aktov in po potrebi njihovih dopolnilnih delegiranih aktov.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 103 v zvezi s posodabljanjem tega seznama, če je njegova posodobitev potrebna zaradi sprejetja nove zakonodaje o uvedbi obvezne uporabe skupne metode oziroma zaradi razveljavitve ali spremembe obstoječe zakonodaje.
Člen 84
Neobičajno nizke ponudbe
1. Naročniki od gospodarskih subjektov zahtevajo, da pojasnijo ceno ali stroške, predlagane v ponudbi, če so ponudbe glede na gradnje, blago ali storitve neobičajno nizke.
2. Pojasnila iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na:
(a)
ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje;
(b)
izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga ali izvajanje storitev ali za izvedbo gradnje;
(c)
izvirnost blaga, storitev ali gradenj, ki jih predlaga ponudnik;
(d)
izpolnjevanje zahtev iz člena 36(2);
(e)
izpolnjevanje zahtev iz člena 88;
(f)
možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč.
3. Naročnik oceni predložene informacije, tako da se posvetuje s ponudnikom.
Ponudbo lahko zavrne le, če predložena dokazila zadostno ne pojasnijo nizke ravni predlagane cene ali stroškov, pri čemer se upoštevajo elementi iz odstavka 2.
Naročniki zavrnejo ponudbo, če ugotovijo, da je neobičajno nizka, ker ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 36(2).
4. Če naročnik ugotovi, da je ponudba neobičajno nizka, ker je ponudnik pridobil državno pomoč, lahko ponudbo le na tej podlagi zavrne šele po posvetovanju s ponudnikom, če ta v ustreznem roku, ki ga določi naročnik, ne more dokazati, da je zadevna pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107 PDEU. Če naročnik v navedenih okoliščinah zavrne ponudbo, o tem obvesti Komisijo.
5. Države članice v okviru upravnega sodelovanja drugim državam članicam na njihovo zahtevo dajo na voljo vse razpoložljive informacije, kot so zakoni, drugi predpisi, splošno veljavne kolektivne pogodbe ali nacionalni tehnični standardi, ki so povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v zvezi s podatki, navedenimi v odstavku 2.
Oddelek 4
Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav, in odnosi s temi državami
Člen 85
Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav
1. Ta člen se uporablja za ponudbe, ki zadevajo proizvode, ki so po poreklu iz tretjih držav, s katerimi Unija ni sklenila dvostranskega ali večstranskega sporazuma, ki bi zagotavljal primerljiv in dejanski dostop podjetij iz Unije na trge teh tretjih držav. Ta člen ne vpliva na obveznosti Unije ali njenih držav članic do tretjih držav.
2. Vse ponudbe za izvedbo javnega naročila blaga se lahko zavrnejo, če delež proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav, kakor je to določeno v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 (43) Evropskega parlamenta in Sveta, presega 50 % skupne vrednosti proizvodov, ki sestavljajo ponudbo.
Za namene tega člena se programska oprema, ki se uporablja v opremi telekomunikacijskih omrežij, pojmuje kot proizvod.
3. Če sta dve ponudbi ali je več ponudb enakovrednih glede na merila za oddajo javnega naročila, opredeljena v členu 82, je treba ob upoštevanju drugega pododstavka tega odstavka dati prednost ponudbam, ki jih ni mogoče zavrniti v skladu z odstavkom 2 tega člena. Cene teh ponudb je za namene tega člena treba obravnavati kot enakovredne, če razlika v ceni ne presega 3 %.
Vendar se eni ponudbi ne sme dati prednosti pred drugo v skladu s prvim pododstavkom, če bi naročnik z njenim sprejemom moral nabaviti opremo, ki bi se po tehničnih lastnostih razlikovala od obstoječe, kar bi povzročilo neskladnost ali tehnične težave pri delovanju in vzdrževanju ali nesorazmerne stroške.
4. Za namene tega člena se tiste tretje države, na katere so se s sklepom Sveta v skladu z odstavkom 1 razširile ugodnosti te direktive, ne upoštevajo pri določanju deleža iz odstavka 2 glede proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav.
5. Komisija do 31. decembra 2015 in nato vsako leto predloži Svetu letno poročilo o napredku v dvostranskih ali večstranskih pogajanjih glede dostopa podjetij iz Unije na trge tretjih držav na področjih, ki so vključena v to direktivo, o morebitnih rezultatih teh pogajanj in tudi o dejanskem izvajanju vseh sklenjenih sporazumov.
Člen 86
Odnosi s tretjimi državami v zvezi z javnimi naročili gradenj, blaga in storitev
1. Države članice obvestijo Komisijo o vseh splošnih težavah pravne ali dejanske narave, s katerimi se ob pridobivanju naročil storitev v tretjih državah srečujejo njihova podjetja in o katerih jim ta tudi poročajo.
2. Komisija do 18. aprila 2019, in nato redno, Svetu poroča o odpiranju trga javnih naročil storitev v tretjih državah in o napredku pri pogajanjih s temi državami glede tega vprašanja, zlasti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO).
3. Komisija se obrne na zadevno tretjo državo ter si pri tem prizadeva odpraviti težave, kadar na podlagi poročil iz odstavka 2 ali drugih informacij ugotovi, da tretja država pri oddaji javnih naročil storitev:
(a)
podjetjem iz Unije ne omogoča dejanskega dostopa, primerljivega s tistim, ki ga Unija omogoča podjetjem iz te države, ali
(b)
podjetjem iz Unije ne omogoča nacionalne obravnave ali enakih konkurenčnih možnosti, kakor so na voljo domačim podjetjem, ali
(c)
podjetjem iz drugih tretjih držav zagotavlja ugodnejšo obravnavo, kakor jo imajo podjetja iz Unije.
4. Države članice obvestijo Komisijo o vseh težavah pravne ali dejanske narave, s katerimi se srečujejo njihova podjetja - ter jim o tem tudi poročajo - in ki nastanejo zaradi neupoštevanja določb mednarodnega delovnega prava iz Priloge XIV, ko ta podjetja poskušajo pridobiti javna naročila v tretjih državah.
5. V okoliščinah iz odstavkov 3 in 4 lahko Komisija kadar koli predlaga, naj Svet sprejme izvedbeni akt, s katerim za obdobje, ki se v njem določi, začasno ustavi ali omeji oddajanje javnih naročil storitev:
(a)
podjetjem, za katera velja pravo zadevne tretje države;
(b)
podjetjem, ki so povezana s podjetji, določenimi v točki (a), in imajo registrirani sedež v Uniji, vendar nimajo nobene neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom katere izmed držav članic;
(c)
podjetjem, ki predložijo ponudbe, katerih predmet so storitve, ki so po izvoru iz zadevne tretje države.
Svet o tem čim prej odloča s kvalificirano večino.
Komisija lahko predlaga te ukrepe na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.
6. Ta člen ne vpliva na obveznosti Unije do tretjih držav, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov o javnih naročilih, zlasti v okviru STO.
NASLOV IV
Izvedba naročila
Člen 87
Pogoji za izvedbo naročila
Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvedbo naročila, če so ti pogoji povezani s predmetom naročila v smislu člena 82(3) in navedeni v javnem razpisu ali dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Ti pogoji lahko zajemajo gospodarske, inovacijske, okoljske, socialne ali zaposlitvene vidike.
Člen 88
Oddaja javnih naročil podizvajalcem
1. Pristojni nacionalni organi z ustreznimi ukrepi v okviru svoje odgovornosti in pristojnosti zagotovijo, da podizvajalci spoštujejo obveznosti iz člena 36(2).
2. Naročnik lahko oziroma - če tako zahteva država članica - mora v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila od ponudnika zahtevati, da v svoji ponudbi navede vse dele naročila, ki jih morda namerava oddati v podizvajanje tretjim osebam, ter vse predlagane podizvajalce.
3. Države članice lahko določijo, da naročnik podizvajalcu na njegovo zahtevo neposredno nakaže plačilo za storitve, blago ali gradnje, opravljene oziroma izvedene za gospodarski subjekt, ki mu je bilo oddano javno naročilo (glavni izvajalec), če to omogoča narava naročila. Takšni ukrepi lahko zajemajo ustrezne mehanizme, ki glavnemu izvajalcu omogočajo, da ugovarja neupravičenim izplačilom. Ureditve glede navedenega načina plačila se določijo v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila.
4. Odstavki 1 do 3 ne posegajo v vprašanje odgovornosti glavnega izvajalca.
5. Pri javnih naročilih gradenj in storitev, ki se opravljajo v objektih pod neposrednim nadzorom naročnika, naročnik po oddaji, najpozneje pa ob začetku izvajanja naročila, od glavnega izvajalca zahteva, da mu sporoči ime, kontaktne podatke in zakonite zastopnike svojih podizvajalcev, ki sodelujejo pri takšni gradnji ali storitvah, kolikor so ti podatki takrat znani. Naročnik od glavnega izvajalca zahteva, da mu med izvajanjem naročila sporoči morebitne spremembe teh informacij in potrebne informacije o morebitnih novih podizvajalcih, ki jih naknadno vključi v izvajanje takšnih gradenj ali opravljanje takšnih storitev.
Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice določijo, da je za posredovanje zahtevanih informacij odgovoren neposredno glavni izvajalec.
Če je to potrebno za namene točke (b) odstavka 6 tega člena, se zahtevanim informacijam priložijo lastne izjave podizvajalcev, kot je določeno v členu 80(3). Z izvedbenimi ukrepi v skladu z odstavkom 8 tega člena se lahko določi, da podizvajalci, ki so vključeni po oddaji javnega naročila, namesto lastne izjave predložijo potrdila in druga dokazila.
Prvi pododstavek se ne uporablja za dobavitelje blaga.
Naročniki lahko oziroma - če tako zahtevajo države članice - morajo obveznosti iz prvega pododstavka razširiti med drugim na:
(a)
javna naročila blaga, druga javna naročila storitev poleg tistih, ki zadevajo opravljanje storitev v objektih pod neposrednim nadzorom naročnika, ali na dobavitelje blaga, ki so vključeni v javna naročila gradenj ali storitev;
(b)
podizvajalce podizvajalcev glavnega izvajalca ali nadaljnje podizvajalce v podizvajalski verigi.
6. Za preprečevanje kršitve obveznosti iz člena 36(2) se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi, kot so:
(a)
če je v nacionalnem pravu države članice določen mehanizem solidarne odgovornosti podizvajalcev in glavnega izvajalca, država članica zagotovi, da se zadevna pravila uporabljajo v skladu s pogoji iz člena 36(2);
(b)
javni naročniki lahko oziroma - če tako zahtevajo države članice - morajo v skladu s členom 80(3) te direktive preveriti, ali obstajajo razlogi za izključitev podizvajalcev v skladu s členom 57 Direktive 2014/24/EU. Javni naročnik v takšnih primerih od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo obvezni razlogi za njegovo izključitev. Javni naročnik lahko oziroma - če tako zahtevajo države članice - mora od gospodarskega subjekta zahtevati zamenjavo podizvajalca, za katerega je bilo med preverjanjem ugotovljeno, da obstajajo neobvezni razlogi za njegovo izključitev.
7. Države članice lahko v nacionalnem pravu določijo strožja pravila glede odgovornosti oziroma lahko gredo dlje glede neposrednih plačil podizvajalcem, na primer tako, da predpišejo neposredna plačila podizvajalcem, ne da bi jih slednji morali zahtevati.
8. Države članice, ki so se odločile, da bodo določile ukrepe v skladu z odstavki 3, 5 ali 6, z zakoni ali drugimi predpisi in ob upoštevanju prava Unije določijo pogoje za izvajanje teh ukrepov. Države članice lahko pri tem omejijo njihovo veljavnost, med drugim v zvezi z določenimi vrstami naročil, določenimi kategorijami naročnikov ali gospodarskih subjektov ali nad določenimi zneski.
Člen 89
Spremembe pogodb o izvedbi javnih naročil med njihovo veljavnostjo
1. Pogodbe o izvedbi javnih naročil in okvirni sporazumi se lahko spremenijo brez novega postopka javnega naročanja v skladu s to direktivo v katerem koli od naslednjih primerov:
(a)
če so spremembe ne glede na njihovo denarno vrednost predvidene v prvotni dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila v jasnih, natančnih in nedvoumnih določbah o reviziji, ki lahko vključujejo določbe o reviziji cen, ali opcijah. V takih klavzulah so navedeni obseg in vrsta možnih sprememb ali opcij ter pogoji, pod katerimi se lahko uporabijo. Ne predvidevajo pa sprememb ali opcij, ki bi spremenile splošno naravo pogodbe o izvedbi javnih naročila ali okvirnega sporazuma;
(b)
zaradi dodatnih gradenj, storitev ali dobav blaga ne glede na njihovo vrednost, ki jih izvede prvotni izvajalec in ki so postale potrebne, niso pa bile vključene v prvotno javno naročilo, če zamenjava izvajalca:
(i)
ni mogoča iz ekonomskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteve glede zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, programsko opremo, storitvami ali instalacijami, naročenimi v okviru prvotnega javnega naročila, ter
(ii)
bi naročniku povzročila velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov;
(c)
če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(i)
sprememba je bila potrebna zaradi okoliščin, ki jih skrben naročnik ni mogel predvideti;
(ii)
sprememba ne spremeni splošne narave javnega naročila;
(d)
če izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal javno naročilo, zamenja nov izvajalec iz enega od naslednjih razlogov:
(i)
nedvoumna določba o reviziji ali opcija v skladu s točko (a);
(ii)
drug gospodarski subjekt, ki izpolnjuje prvotno določene pogoje za ugotavljanje sposobnosti, v celoti ali delno nasledi prvotnega izvajalca po prestrukturiranju podjetja, vključno s prevzemi, združitvami, pripojitvami ali insolventnostjo, če to ne vključuje drugih bistvenih sprememb naročila in ni namenjeno obidu uporabe te direktive, ali
(iii)
naročnik sam prevzame obveznosti glavnega izvajalca do njegovih podizvajalcev, če je ta možnost predvidena v nacionalni zakonodaji v skladu s členom 88;
(e)
če spremembe ne glede na njihovo vrednost niso bistvene v smislu odstavka 4.
Naročniki, ki so spremenili javno naročilo v primerih iz točk (b) in (c) tega odstavka, v Uradnem listu Evropske unije o tem objavijo obvestilo. Taka obvestila vsebujejo informacije, določene v Prilogi XVI, in se objavijo v skladu s členom 71.
2. Javna naročila se lahko prav tako spremenijo, ne da bi bilo treba preverjati, ali so izpolnjeni pogoji iz točk (a) do (d) odstavka 4 in ne da bi bil potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo, če je vrednost spremembe nižja od obeh naslednjih vrednosti:
(i)
mejnih vrednosti, določenih v členu 15, in
(ii)
10 % vrednosti prvotnega javnega naročila za storitve in blago oziroma 15 % vrednosti prvotnega naročila za gradnje.
Vendar sprememba ne sme spremeniti splošne narave pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma. Če je opravljenih več zaporednih sprememb, se vrednost oceni na podlagi kumulativne neto vrednosti zaporednih sprememb.
3. Za namene izračuna cene iz odstavka 2 tega člena je posodobljena cena referenčna vrednost, če pogodba o izvedbi javnega naročila vsebuje določbo o indeksaciji.
4. Sprememba pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo se šteje za bistveno v smislu točke (e) odstavka 1, če se zaradi te spremembe pogodba ali okvirni sporazum znatno razlikuje od prvotno oddanega javnega naročila ali prvotno sklenjenega sporazuma. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 se sprememba v vsakem primeru šteje za bistveno, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
(a)
sprememba uvaja pogoje, ki bi, če bi bili del prvotnega postopka naročanja, omogočili udeležbo drugih kandidatov kot tistih, ki so bili prvotno izbrani, ali sprejem druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno izbrana, ali pa bi k sodelovanju v postopku javnega naročanja pritegnili še druge udeležence;
(b)
sprememba spreminja ekonomsko ravnotežje pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma v korist izvajalca na način, ki ni bil predviden v prvotnem naročilu ali okvirnem sporazumu;
(c)
zaradi spremembe je znatno razširjen obseg pogodbe o izvedbi javnega naročila ali okvirnega sporazuma;
(d)
drug gospodarski subjekt zamenja izvajalca, ki mu je naročnik prvotno oddal naročilo, v primerih, ki niso navedeni v točki (d) odstavka 1.
5. Za spremembe določb pogodbe o izvedbi javnega naročila blaga, gradenj ali storitev ali določb okvirnega sporazuma med njegovo veljavnostjo, ki niso navedene v odstavkih 1 in 2, je potreben nov postopek javnega naročanja v skladu s to direktivo.
Člen 90
Odpoved pogodbe o izvedbi javnega naročila
Države članice zagotovijo, da imajo naročniki možnost, da vsaj v naslednjih okoliščinah in pod pogoji, določenimi v veljavnem nacionalnem pravu, odpovejo pogodbo o izvedbi javnega naročila gradenj, blaga ali storitev med njegovo veljavnostjo, kadar:
(a)
je bilo javno naročilo bistveno spremenjeno, kar bi terjalo nov postopek javnega naročanja na podlagi člena 89;
(b)
je bil izvajalec v času oddaje javnega naročila v enem od položajev iz člena 57(1) Direktive 2014/24/EU in bi ga bilo zato treba izključiti iz postopka javnega naročanja v skladu z drugim pododstavkom člena 80(1) te direktive;
(c)
javno naročilo ne bi smelo biti oddano izvajalcu zaradi hude kršitve obveznosti iz Pogodb in te direktive, ki jo ugotovi Sodišče Evropske unije po postopku v skladu s členom 258 PDEU.
NASLOV III
POSEBNE UREDITVE ZA JAVNA NAROČILA
POGLAVJE I
Socialne in druge posebne storitve
Člen 91
Oddaja javnih naročil za socialne in druge posebne storitve
Javna naročila socialnih in drugih posebnih storitev, naštetih v Prilogi XVI, se oddajo v skladu s tem poglavjem, če je vrednost naročil enaka ali višja od mejne vrednosti iz točke (c) člena 15.
Člen 92
Objava obvestil
1. Naročniki, ki nameravajo oddati javno naročilo storitev iz člena 91, svojo namero sporočijo na enega od naslednjih načinov:
(a)
z obvestilom o javnem naročilu ali
(b)
s periodičnim informativnim obvestilom, ki se stalno objavlja. Periodično informativno obvestilo se izrecno nanaša na vrste storitev, ki bodo predmet oddanih naročil. V njem je navedeno, da bodo javna naročila oddana brez poznejše objave, vsebuje pa tudi poziv zainteresiranim gospodarskim subjektom, naj pisno izrazijo interes, ali
(c)
z obvestilom o vzpostavitvi kvalifikacijskega sistema, ki se stalno objavlja.
Prvi pododstavek pa se ne uporablja, če bi se lahko za oddajo javnega naročila storitev v skladu s členom 50 uporabil postopek s pogajanji brez predhodnega javnega razpisa.
2. Naročniki, ki so oddali javno naročilo storitev iz člena 91, rezultate objavijo z obvestilom o oddaji javnega naročila. Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja.
3. Obvestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena vsebujejo informacije iz dela A, B, C oziroma D Priloge XVIII v skladu s standardnimi vzorci obvestil. Komisija z izvedbenimi akti določi standardne obrazce. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.
4. Obvestila iz tega člena se objavijo v skladu s členom 71.
Člen 93
Načela za oddajo javnih naročil
1. Države članice sprejmejo nacionalna pravila za oddajo javnih naročil v skladu s tem poglavjem, da bi zagotovile, da naročniki upoštevajo načeli transparentnosti in enake obravnave gospodarskih subjektov. Države članice lahko same določijo postopkovna pravila, ki se uporabljajo, če ta naročnikom omogočajo upoštevanje posebnosti zadevnih storitev.
2. Države članice zagotovijo, da lahko naročniki upoštevajo potrebo po zagotavljanju kakovosti, stalnosti, dostopnosti, cenovne dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti storitev, posebne potrebe različnih skupin uporabnikov, vključno s prikrajšanimi in ranljivimi skupinami, sodelovanje in krepitev vloge uporabnikov ter inovativnost. Poleg tega lahko države članice določijo, da izbira izvajalca storitev temelji na najboljšem razmerju med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju kriterijev kakovosti in trajnosti socialnih storitev.
Člen 94
Pridržana javna naročila za nekatere storitve
1. Države članice lahko določijo, da lahko naročniki, ki so javni naročniki, pridržijo pravico do sodelovanja organizacij v postopkih javnega naročanja izključno za zdravstvene, socialne in kulturne storitve iz člena 91, zajete s kodami CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, od 85000000-9 do 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8.
2. Organizacija iz odstavka 1 mora izpolnjevati vse naslednje pogoje:
(a)
njeno poslanstvo je zagotavljanje javnih storitev, ki je povezano z opravljanjem storitev iz odstavka 1;
(b)
dobiček se vloži nazaj v uresničevanje poslanstva organizacije. Če se dobiček razdeli ali prerazporedi, bi se pri tem morala upoštevati načela participacije;
(c)
strukture upravljanja ali lastništva organizacije, ki izvaja javno naročilo, temeljijo na lastništvu zaposlenih ali načelih participacije oziroma zahtevajo dejavno udeležbo zaposlenih, uporabnikov ali zainteresiranih strani, in
(d)
zadevni javni naročnik v zadnjih treh letih organizaciji ni oddal javnega naročila za zadevne storitve v skladu s tem členom.
3. Trajanje naročila ni daljše od treh let.
4. V javnem razpisu je napotilo na ta člen.
5. Ne glede na člen 108 Komisija oceni učinke tega člena ter do 18. aprila 2019 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.
POGLAVJE II
Pravila, ki urejajo projektne natečaje
Člen 95
Področje uporabe
1. To poglavje se uporablja za projektne natečaje, ki se organizirajo kot del postopka za javno naročanje storitev, če je ocenjena vrednost naročila brez DDV in vključno z vsemi morebitnimi nagradami ali plačili udeležencem enaka ali višja od zneska, določenega v točki (a) člena 15.
2. To poglavje se uporablja za vse projektne natečaje, pri katerih je skupni znesek nagrad na natečaju in plačil udeležencem, vključno z ocenjeno vrednostjo naročila storitev brez DDV, ki se lahko pozneje odda v skladu s točko (j) člena 50, če naročnik ne izključi take oddaje v obvestilu o natečaju, enak ali višji od zneska, določenega v točki (a) člena 15.
Člen 96
Obvestila
1. Naročniki, ki nameravajo organizirati projektni natečaj, objavijo javni razpis v obliki obvestila o projektnem natečaju.
Če nameravajo oddati naknadno javno naročilo storitev v skladu s točko (j) člena 50, to navedejo v obvestilu o projektnem natečaju.
Naročniki, ki so izvedli projektni natečaj, rezultate objavijo v obvestilu.
2. Javni razpis vsebuje informacije iz Priloge XIX, obvestilo o rezultatih projektnega natečaja pa vsebuje informacije iz Priloge XX, in sicer v obliki standardnih obrazcev. Komisija določi standardne obrazce z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 105.
Obvestilo o rezultatih projektnega natečaja se posreduje Uradu za publikacije Evropske unije v 30 dneh po zaključku projektnega natečaja.
Kadar bi razkritje informacij o rezultatu natečaja oviralo izvajanje zakona ali bi bilo sicer v nasprotju z javnim interesom ali bi škodilo upravičenim poslovnim interesom posameznega javnega ali zasebnega gospodarskega subjekta, ki mu je bilo javno naročilo oddano, ali bi lahko vplivalo na pošteno konkurenco med gospodarskimi subjekti, se takšnih informacij lahko ne objavi.
3. Člen 71(2) do (6) se uporabljajo tudi za obvestila v zvezi s projektnimi natečaji.
Člen 97
Pravila za organizacijo projektnih natečajev, izbor udeležencev ter žirija
1. Naročniki pri organiziranju projektnih natečajev uporabljajo postopke, ki ustrezajo naslovu I in temu poglavju.
2. Dostop udeležencev do projektnih natečajev se ne omeji:
(a)
na ozemlje ali del ozemlja države članice;
(b)
z utemeljitvijo, da bi po pravu države članice, v kateri se natečaj organizira, morali biti fizične ali pravne osebe.
3. Če je število udeležencev na projektnem natečaju omejeno, naročniki določijo jasne in nediskriminatorne pogoje za sodelovanje. V vsakem primeru mora število kandidatov, povabljenih k sodelovanju, zadostovati za zagotovitev prave konkurence.
4. Žirijo sestavljajo izključno fizične osebe, ki niso povezane z udeleženci natečaja. Če se od udeležencev natečaja zahteva posebna strokovna usposobljenost, mora imeti vsaj tretjina članov žirije tako ali enakovredno usposobljenost.
Člen 98
Odločitve žirije
1. Žirija je pri svojih odločitvah ali mnenjih samostojna.
2. Žirija pregleda načrte in projekte, ki jih predložijo kandidati, anonimno ter izključno na podlagi meril, ki so bila navedena v obvestilu o natečaju.
3. Žirija v poročilu, ki ga podpišejo njeni člani, evidentira prednostno razvrstitev projektov na podlagi vsebine vsakega projekta skupaj s svojimi opombami in vsemi točkami, ki bi utegnile zahtevati pojasnitev.
4. Anonimnost se spoštuje, dokler žirija ne sprejme svojega mnenja ali odločitve.
5. Kandidati se po potrebi lahko povabijo, da odgovorijo na vprašanja, ki jih je žirija evidentirala v zapisniku, za pojasnitev kakršnih koli vidikov projektov.
6. Sestavi se izčrpen zapisnik o dialogu med člani žirije in kandidati.
NASLOV IV
UPRAVLJANJE
Člen 99
Izvrševanje
1. Da bi države članice uspešno zagotovile pravilno in učinkovito izvajanje, zagotovijo, da vsaj naloge iz tega člena opravlja eden ali več organov, teles ali institucij. Komisiji sporočijo imena vseh organov, teles ali institucij, pristojnih za te naloge.
2. Države članice zagotovijo spremljanje uporabe pravil o javnih naročilih.
Če organi ali institucije za spremljanje na lastno pobudo ali po prejemu informacij ugotovijo posebne kršitve ali sistemske probleme, se pooblastijo, da o teh problemih obvestijo nacionalne revizijske organe, sodišča ali druge ustrezne organe ali institucije, kot so varuh človekovih pravic, nacionalni parlamenti ali njihovi odbori.
3. Rezultati dejavnosti spremljanja v skladu z odstavkom 2 so z ustreznimi sredstvi obveščanja dostopni javnosti. Ti rezultati so dostopni tudi Komisiji. Lahko se na primer vključijo v poročila o spremljanju iz drugega pododstavka tega odstavka.
Države članice Komisiji do 18. aprila 2017, in zatem vsaka tri leta, predložijo poročilo o spremljanju, v katerega po potrebi vključijo informacije o najpogostejših razlogih za napačno uporabo ali pravno nejasnost, vključno z morebitnimi strukturnimi ali ponavljajočimi se težavami pri uporabi pravil, o ravni udeležbe MSP pri javnem naročanju ter o preprečevanju, odkrivanju in ustrezni prijavi primerov goljufije, korupcije, nasprotja interesov in drugih hujših nepravilnosti pri javnem naročanju.
Komisija lahko največ vsaka tri leta od držav članic zahteva, da ji predložijo informacije o praktičnem izvajanju nacionalnih strateških politik javnega naročanja.
Za namene tega odstavka se MSP razumejo, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (44).
Komisija na podlagi podatkov, prejetih v okviru tega odstavka, redno izdaja poročilo o izvajanju in najboljših praksah nacionalnih politik javnega naročanja na notranjem trgu.
4. Države članice zagotovijo, da:
(a)
so brezplačno na voljo informacije in smernice za razlago in uporabo prava Unije o javnih naročilih, ki bi javnim naročnikom in gospodarskim subjektom, zlasti MSP, pomagale pri pravilni uporabi pravil Unije o javnem naročanju, in
(b)
je javnim naročnikom na voljo podpora pri načrtovanju in izvajanju postopkov javnega naročanja.
5. Države članice brez poseganja v splošne postopke in delovne metode, ki jih Komisija vzpostavi za komuniciranje in stike z državami članicami, določijo referenčno točko za sodelovanje s Komisijo, kar zadeva uporabo zakonodaje o javnem naročanju.
6. Javni naročniki vsaj v času trajanja pogodbe o izvedbi javnega naročila obdržijo kopije vseh sklenjenih pogodb o izvedbi javnega naročila, katerih vrednost je enaka naslednjima zneskoma ali višja od njiju:
(a)
1 000 000 EUR pri javnih naročilih blaga ali javnih naročilih storitev;
(b)
10 000 000 EUR pri javnih naročilih gradenj.
Javni naročniki omogočijo dostop do teh pogodb; dostop do posameznih dokumentov ali informacij pa se lahko zavrne v obsegu in pod pogoji, določenimi v pravilih Unije ali nacionalnih pravilih, ki se uporabljajo za dostop do dokumentov in varstvo podatkov.
Člen 100
Posamezna poročila o postopkih javnega naročanja
1. Naročniki hranijo ustrezne informacije o vsakem javnem naročilu ali okvirnem sporazumu, zajetem v tej direktivi, in vsaki vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema. Te informacije morajo biti zadostne v smislu, da jim pozneje omogočajo utemeljitev odločitev, sprejetih glede:
(a)
ugotavljanja usposobljenosti in izbire gospodarskih subjektov ter oddaje naročil;
(b)
uporabe postopkov s pogajanji brez javnega razpisa na podlagi člena 50;
(c)
neuporabe poglavij od II do IV naslova II na podlagi odstopanj iz poglavij II in III naslova I;
(d)
po potrebi razlogov, zaradi katerih so bila za elektronsko predložitev ponudb uporabljena neelektronska komunikacijska sredstva.
Naročniki se lahko sklicujejo na obvestilo o oddaji javnega naročila, sestavljeno v skladu s členom 70 ali členom 92(2), če to vsebuje informacije, zahtevane v tem odstavku.
2. Naročniki dokumentirajo potek vseh postopkov javnega naročanja, ne glede na to, ali se postopki izvajajo z elektronskimi sredstvi ali ne. V ta namen zagotovijo, da hranijo zadostno dokumentacijo za utemeljevanje odločitev, sprejetih v vseh fazah postopka javnega naročanja, na primer dokumentacijo o komuniciranju z gospodarskimi subjekti in internih razpravah, o pripravi dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, morebitnem dialogu ali pogajanjih ter izboru in oddaji naročila. Dokumentacija se hrani najmanj tri leta od datuma oddaje javnega naročila.
3. Komisiji ali nacionalnim organom, telesom oziroma institucijam iz člena 99 se na njihovo zahtevo pošlje poročilo ali njegovi najpomembnejši elementi.
Člen 101
Nacionalno poročanje in statistični podatki
1. Komisija pregleda kakovost in popolnost podatkov, ki jih je mogoče pridobiti iz obvestil iz členov 67 do 71, 92 in 96, objavljenih v skladu s Prilogo IX.
Če kakovost in popolnost podatkov iz prvega pododstavka tega odstavka ni v skladu z obveznostmi iz členov 67(1), 68(1), člena 69, člena 70(1), člena 92(3) in člena 96(2), Komisija od zadevne države članice zahteva dodatne informacije. Država članica v razumnem roku predloži manjkajoče statistične podatke, ki jih zahteva Komisija.
2. Države članice Komisiji do 18. aprila 2017, in zatem vsaka tri leta, pošljejo statistično poročilo za javna naročila, za katera bi se uporabljala ta direktiva, če bi njihova vrednost presegla zadevno mejno vrednost iz člena 15, pri čemer navedejo oceno združene skupne vrednosti takih naročil v zadevnem obdobju. Ta ocena lahko temelji zlasti na podatkih, ki so na voljo v skladu z nacionalnimi zahtevami glede objave, ali na ocenah vzorcev.
To poročilo se lahko vključi v poročilo iz člena 99(3).
Člen 102
Upravno sodelovanje
1. Države članice si vzajemno pomagajo in uvedejo ukrepe za učinkovito medsebojno sodelovanje, da bi zagotovile izmenjavo informacij o vidikih iz členov 62, 81 in 84. Pri tem zagotovijo zaupnost informacij, ki si jih izmenjajo.
2. Pristojni organi vseh zadevnih držav članic si izmenjajo informacije v skladu s pravili o varstvu osebnih podatkov iz direktiv 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (45) ter Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (46).
3. Do 18. aprila 2015 se vzpostavi pilotni projekt, s katerim se preveri ustreznost uporabe informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 za namene izmenjave informacij, ki jih zajema ta direktiva.
NASLOV V
PRENESENA POOBLASTILA, IZVEDBENA POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE
Člen 103
Izvajanje pooblastil
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 17, 40, 41, 76 in 83 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 17. aprila 2014.
3. Pooblastilo iz členov 4, 17, 40, 41, 76 in 83 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4, 17, 40, 41, 76 in 83, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 104
Nujni postopek
1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 103(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.
Člen 105
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS (47). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 106
Prenos in prehodne določbe
1. Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 18. aprila 2016. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.
2. Države članice lahko začetek uporabe člena 40(1) ne glede na odstavek 1 tega člena odložijo do 18. oktobra 2018, razen kadar je uporaba elektronskih sredstev obvezna v skladu s členi 52, 53, 54, členom 55(3), členom 71(2) ali členom 73.
Ne glede na odstavek 1 tega člena lahko države članice uporabo člena 40(1) za osrednje nabavne organe v skladu s členom 55(3) odložijo do 18. aprila 2017.
Država članica, ki se odloči odložiti uporabo člena 40(1), določi, da lahko naročniki za vse sporočanje in izmenjavo informacij izbirajo med naslednjimi načini sporočanja:
(a)
elektronskimi sredstvi v skladu s členom 40;
(b)
pošto ali drugo primerno kurirsko službo;
(c)
telefaksom;
(d)
kombinacijo navedenih načinov.
3. Države članice se v sprejetih ukrepih iz odstavkov 1 in 2 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 107
Razveljavitev
Direktiva 2004/17/ES se razveljavi z učinkom od 18. aprila 2016.
Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XXI.
Člen 108
Pregled
Komisija pregleda ekonomske učinke, ki jih ima uporaba mejnih vrednosti iz člena 15 na notranji trg, zlasti glede dejavnikov, kot so čezmejno oddajanje javnih naročil in transakcijski stroški, ter o njih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 18. aprila 2019.
Kjer je to mogoče in ustrezno, Komisija preuči, ali bi v naslednjem krogu pogajanj predlagala zvišanje mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA. Pri spremembi mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v skladu s Sporazumom GPA, poročilu po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi mejnih vrednosti iz te direktive.
Člen 109
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 110
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 26. februarja 2014