ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 480/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (1), и по-специално член 22, параграф 7, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграфи 1 и 6, член 61, параграф 3, член 68, параграф 1, член 101, член 125, параграфи 8 и 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Във втора част от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се установяват общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) („европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“), които вече функционират въз основа на обща нормативна уредба. Освен това в трета част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, а в четвърта част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат за ЕЗФРСР. Ето защо с настоящия регламент се установяват разпоредби, които се прилагат за всички ЕСИФ, както и разпоредби, които се прилагат само за ЕЗФРСР и Кохезионния фонд или само за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР.
(2)
Необходимо е да се установят подробни разпоредби относно критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която Комисията може да наложи съгласно рамката на изпълнението за всеки приоритет, включен в програмите, подкрепяни от ЕСИФ.
(3)
Такива финансови корекции може да се налагат само ако едновременно са изпълнени няколко условия. Размерът на финансовата корекция следва да се определя въз основа на единни ставки, свързани със съотношение, изчислено по отношение на нивото на физическото изпълнение и усвояването на финансовите средства. Външните фактори, допринасящи за висока степен на неизпълнение на целите по рамката на изпълнението до 2023 г., различни от факторите, изключващи финансовата корекция, следва да се разглеждат поотделно за всеки отделен случай и биха могли да бъдат основание за по-ниския размер на корекцията в сравнение с размера, който иначе би бил приложим въз основа на съотношението.
(4)
В разпоредбите относно критериите за определяне на размера на финансовите корекции, които трябва да се налагат съгласно рамката на изпълнението, специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост следва да се разглеждат поотделно.
(5)
Чрез специални правни норми следва да бъдат пояснени разпоредбите за закупуването на земя с подкрепа от финансовите инструменти.
(6)
За осигуряването на съгласувана нормативна уредба за съчетаването на безвъзмездни средства за техническа помощ с финансов инструмент в единна операция е необходимо да се предвиди, че това е възможно само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател.
(7)
За да се гарантира, че прилагането на финансовите инструменти се възлага на организации, които имат подходящ капацитет за тяхното прилагане в съответствие с целите и приоритетите на ЕСИФ и по-най-ефикасния начин, следва да се определят критериите за избора на тези организации и да бъдат определени ролята, задълженията и отговорностите им.
(8)
За да се гарантира доброто финансово управление на финансовите инструменти, чрез които се предоставят гаранции, средствата от програмите следва да бъдат определени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, при която се взема предвид подходящо съотношение.
(9)
За да се гарантира, че финансовите инструменти се прилагат в съответствие с приложимото право, следва да се установят специални разпоредби за управлението им и контрола върху тях, в т.ч. за одит.
(10)
За да се осигури доброто финансово управление на средствата от дадена програма за финансовите инструменти, всяка отмяна на тези плащания следва да бъде отразявана по подходящ начин в съответните заявления за плащане.
(11)
За да се осигури съгласуваност при изчисляването на допустимите капитализирани лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, следва да се установят специални разпоредби за тяхното изчисляване.
(12)
За да се насърчи бързото и ефективно вливане на средства в реалната икономика и доброто финансово управление, като същевременно се гарантира разумно възнаграждение за организациите, прилагащи финансови инструменти, следва да се установят критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението, приложимите прагове и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструментите с дялово участие и микрокредитите.
(13)
В съответствие с принципа за добро финансово управление генерираните от операциите приходи следва да бъдат взети предвид при изчисляването на размера на публичните средства.
(14)
Необходимо е да се определи методът за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от всяка операция при отчитане на приложимите за сектора на операцията референтни периоди, обичайно очакваната рентабилност за съответния вид инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и - при необходимост - съображенията за справедливост, свързани с относителното благосъстояние на съответната държава членка или регион.
(15)
Следва да се определят приложимите за секторите референтни периоди въз основа на записаните и съхранявани исторически данни за генериращите приходи проекти през програмния период 2007-2013 г.
(16)
Необходимо е да се определят разходите и приходите, които да бъдат отчитани при изчисляването на дисконтираните нетни приходи, както и условията за определяне на остатъчната стойност и финансовата норма на дисконтиране.
(17)
Нормата на дисконтиране от 4 %, предложена като индикативен целеви показател, следва да се основава на текущата дългосрочна норма на възвръщаемост от международен портфейл от инвестиции, изчислена като средната стойност на възвръщаемостта на активите в размер на 3 %, увеличена с 1 процентен пункт, което се равнява на процента, с който средната доходност по дългосрочните държавни ценни книжа в Съюза е намаляла от определянето на финансовата норма на дисконтиране за програмния период 2007-2013 г. насам.
(18)
Принципът „замърсителят плаща“ изисква екологичните разходи, свързани със замърсяването и предпазните мерки, да се поемат от тези, които замърсяват, а системите за налагане на такси да отразяват всички разходи, включително капиталовите разходи, разходите за екологични услуги, екологичните разходи, свързани със замърсяването и с прилаганите предпазни мерки, както и разходите, свързани с недостига на използваните ресурси.
(19)
За да бъде намалена административната тежест, на бенефициерите следва да се позволи да използват съществуващите методи и съответните ставки, приложими в рамките на други политики на Съюза, за да изчисляват непреките разходи, ако операциите и бенефициерите са от сходни категории.
(20)
За да се гарантира, че подкрепяните от ЕСИФ операции, за които може да се прилага единна ставка за непреките разходи, установена в рамките на други политики на Съюза, са подобни на операциите, финансирани в рамките на другите съответни политики, трябва да бъдат определени категориите интервенции и инвестиционните приоритети или мерки, в чийто обхват попадат те.
(21)
Следва да се установи методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големите проекти. Извършването на преглед на качеството от независими експерти е предварително условие за представянето пред Комисията на голям проект от държава членка по процедурата за уведомяване, предвидена в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
(22)
Когато държава членка реши да използва процедурата за уведомяване, тя следва да реши дали големият проект трябва да бъде оценяван от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или - със съгласието на Комисията - от други независими експерти.
(23)
Капацитетът, компетентността и безпристрастността на независимите експерти, които извършват прегледа на качеството, са сред основните фактори, определящи качеството и надеждността на резултата от прегледа. Поради това за тези независими експерти следва да се определят изисквания, които да гарантират, че работата им по прегледа на качеството е надеждна и висококачествена. Всички независими експерти следва да отговарят на тези изисквания, независимо дали за работата им се предоставя техническа помощ по инициатива на Комисията или от държава членка. Държавата членка следва да бъде задължена да провери дали независимите експерти отговарят на изискванията, преди да поиска съгласието на Комисията за избора на независими експерти.
(24)
Тъй като само големи проекти, които са били оценени положително от независимите експерти, могат да бъдат избрани за представяне пред Комисията по процедурата за уведомяване, е необходимо да се определят ясни критерии за тази цел. Освен това е необходимо да се определят етапите на този процес на преглед и параметрите за оценяване на качеството, които да бъдат използвани при прегледа, за да се гарантира, че прегледът на качеството на всеки голям проект се основава на един и същи методически подход и се извършва по начин, който допринася за подобряване на качеството на големите проекти - обект на преглед.
(25)
С Регламент (ЕС) № 1303/2013 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници. Затова е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(26)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за някои от ЕСИФ; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. В Регламент (ЕС) № 1303/2013 и Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се установяват специални изисквания за записването и съхраняването на данни за отделните участници в подкрепяните от ЕСФ операции, които трябва да бъдат взети под внимание.
(27)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 1303/2013 и регламентите за отделните фондове, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и други данни.
(28)
Съставянето на списъка на данните, които трябва да се записват и съхраняват, следва да не засяга техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и да не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично е посочено в настоящия регламент. То също така следва да не засяга средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи за данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на множество стойности. При все това е необходимо да се установят определени разпоредби относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си за мониторинг, оценяване, финансово управление, проверки и одит, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(29)
За да се осигури възможност за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(30)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 1303/2013 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(31)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(32)
Необходимо е да се определят подробно основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и при нужда факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(33)
Одитният орган следва да изготвя одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 1303/2013. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(34)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на финансови корекции с единни ставки или на екстраполирани финансови корекции.
(35)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
разпоредби за допълнение на втора част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“) и които се отнасят до:
i)
критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена съгласно рамката на изпълнението;
ii)
правилата относно финансовите инструменти, по-конкретно:
-
допълнителни специални разпоредби относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти;
-
допълнителни специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти;
-
разпоредби относно управлението и контрола на определени финансови инструменти, включително относно проверките, които трябва да бъдат извършвани от управляващите и одитните органи, изискванията за съхранението на разходооправдателни документи, елементите, които трябва да бъдат доказвани с разходооправдателните документи, както и изискванията за управлението, контрола и одита;
-
разпоредби за отмяната на плащанията, направени за финансови инструменти, и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане;
-
специални разпоредби относно създаването на система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси;
-
специални разпоредби, с които се установяват критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити;
iii)
метода за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операциите, които след приключване генерират нетни приходи;
iv)
единната ставка за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза;
б)
разпоредби за допълнение на трета част от посочения регламент, приложими за ЕФРР и Кохезионния фонд и отнасящи се до методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големи проекти;
в)
разпоредби за допълнение на четвърта част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и които се отнасят до:
i)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
ii)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
iii)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
iv)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
v)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ВТОРА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕСИФ
РАЗДЕЛ I
Критерии за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде наложена съгласно рамката на изпълнението
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Член 2
Определяне на размера на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция, която се трябва да бъде наложена от Комисията по силата на член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчислява по единна ставка, която се определя въз основа на съотношението на средния краен процент на изпълнение по всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението съгласно дадена рамка на изпълнението спрямо крайния процент на изпълнение по финансовия показател съгласно тази рамка на изпълнението („съотношение изпълнение/усвояване“).
2. Съотношението изпълнение/усвояване се изчислява по следния начин:
а)
крайната постигната стойност по всеки показател за крайните продукти и всеки ключов етап на изпълнението, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответните целеви стойности, за да се получи крайният им процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта;
б)
определя се средната величина на крайните проценти на изпълнение за всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
в)
крайната постигната стойност по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответната целева стойност, за да се получи крайният му процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
г)
средната величина на крайните проценти на изпълнение по всички показатели за крайните резултати и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на крайния процент на изпълнение по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет.
3. Ако приоритетът се отнася до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, съотношението изпълнение/усвояване се изчислява поотделно за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
Член 3
Размер на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
за съотношение изпълнение/усвояване под 65 %, но не по-малко от 60 %, се прилага единна ставка от 5 %;
б)
за съотношение изпълнение/усвояване под 60 %, но не по-малко от 50 %, се прилага единна ставка от 10 %;
в)
за съотношение изпълнение/усвояване под 50 % се прилага единна ставка от 25 %.
2. Единната ставка се прилага спрямо размера на средствата от съответния ЕСИФ, определени въз основа на разходите, декларирани от държавата членка по този приоритет, отговарящ на условията по член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, след прилагането на евентуалните други финансови корекции.
За приоритетите, които се отнасят до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, единната ставка се прилага за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
3. Външните фактори, допринасящи за високата степен на неизпълнение на целите, различни от посочените в член 22, параграф 7, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се разглеждат за всеки отделен случай. Корекцията с единна ставка по параграф 1 може да бъде намалена с до 50 %, като се отчита степента, в която тези фактори са допринесли за високата степен на неизпълнение.
4. Когато прилагането на единната ставка, определена по реда на параграф 1, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
РАЗДЕЛ II
Финансови инструменти
Член 4
Специални разпоредби относно закупуването на земя
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Чрез финансовите инструменти, финансирани от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕЗФРСР, може да се оказва подкрепа за инвестиции, които включват закупуването на незастроена и застроена земя, в размер най-много 10 % от изплатените на крайния получател средства от програмата. По отношение на гаранциите този процент се прилага спрямо размера на базовия заем или на други рискови инструменти.
2. Когато чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа на крайни получатели за инвестиции в инфраструктура с цел подпомагане на развитието или възстановяването на градските райони, максималният размер по параграф 1 е 20 %.
3. По изключение и при надлежна обосновка управляващият орган може да не спази максималните размери по параграфи 1 и 2 по отношение на операции, свързани с опазването на околната среда.
Член 5
Съчетаване на техническа подкрепа с финансови инструменти
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Безвъзмездните средства за техническа подкрепа могат да бъдат съчетавани с финансов инструмент в единна операция съгласно член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател, който ще получи подкрепа чрез тази операция.
Член 6
Специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Организациите, прилагащи финансови инструменти, изпълняват задълженията си в съответствие с приложимото право и действат с професионално старание, ефикасност, прозрачност и дължима грижа в степента, която се очаква от специализирана организация с опит в прилагането на финансови инструменти. Те гарантират, че:
а)
крайните получатели, получаващи подкрепа чрез финансовите инструменти, се избират при надлежно отчитане на естеството на финансовия инструмент и на потенциалната икономическа жизнеспособност на инвестиционните проекти, които трябва да бъдат финансирани. Подборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси;
б)
крайните получатели биват информирани, че финансирането се предоставя по програми, съфинансирани от ЕСИФ, в съответствие с изискванията по член 115 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, по член 66, параграф 1, буква в), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) за ЕЗФРСР и в бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г. (Регламента за ЕФМДР) за ЕФМДР;
в)
чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа по начин, който е пропорционален и има възможно най-малко нарушаващо конкуренцията въздействие;
г)
преференциалното възнаграждение за частните инвеститори или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, както е посочено в член 37, параграф 2, буква в) и член 44, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, е пропорционално спрямо рисковете, поети от тези инвеститори, и е ограничено до необходимия минимум за привличането на такива инвеститори, като това се гарантира чрез определени условия и предпазни процедури.
2. Тъй като пряката финансова отговорност на управляващия орган спрямо организациите, прилагащи финансови инструменти, или крайните получатели, както и отговорността му във връзка с всеки друг дълг или задължение по финансовия инструмент не могат да надвишават сумата, за която управляващият орган е поел задължение по финансовия инструмент по силата на съответните споразумения за финансиране, прилагащите финансови инструменти организации гарантират, че към управляващия орган не може да се предявяват искове за вземания в размер, надвишаващ сумата, за която той е поел задължение по финансовия инструмент.
3. Организациите, прилагащи финансови инструменти, отговарят за възстановяването на средства от програмата, във връзка с които са установени нередности, заедно с лихвите и всякакви други приходи, генерирани от тези средства.
Въпреки това организациите, прилагащи финансови инструменти, не отговарят за възстановяването на сумите по първа алинея, ако докажат, че във връзка с дадена нередност са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
нередността е възникнала на равнището на крайните получатели или - в случай на фонд на фондове - на равнището на финансовите посредници или крайните получатели;
б)
организациите, прилагащи финансови инструменти, са спазили изискванията по параграф 1 от настоящия член по отношение на средствата от програмата, във връзка с които е установена тази нередност;
в)
не е било възможно да бъдат възстановени средствата, във връзка с които е установена тази нередност, независимо че организациите, прилагащи финансови инструменти, са предприели всички предвидени по договора и по закон мерки с дължимата грижа.
Член 7
Критерии за подбор на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато избира организация, която да прилага даден финансов инструмент по силата на член 38, параграф 4, буква а) и буква б), подточки ii) и iii) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган се уверява, че тази организация отговаря на следните минимални изисквания:
а)
има право да изпълнява съответните задачи по прилагането на финансовите инструменти съгласно правото на Съюза и националното право;
б)
има подходяща икономическа и финансова жизнеспособност;
в)
има подходящ капацитет за прилагане на финансовия инструмент, включително организационна структура и рамка за управление, осигуряващи необходимата увереност за управляващия орган;
г)
разполага с ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол;
д)
използва счетоводна система, осигуряваща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
е)
споразумението трябва да бъде одитирано от одитните органи на държавата членка, Комисията и Европейската сметна палата.
2. При избора на организация по параграф 1 управляващият орган надлежно взема под внимание естеството на финансовия инструмент, който трябва да се прилага, опита на тази организация в прилагането на подобни финансови инструменти, експертните знания и опита на предвидените членове на екипа, както и оперативния и финансовия капацитет на организацията. Изборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси. Използват се най-малко следните критерии за подбор:
а)
стабилността и надеждността на методиката за определяне и оценяване на финансовите посредници или крайните получатели, според случая;
б)
равнището на разходите и таксите за управление за прилагането на финансовия инструмент и предвидената за тяхното изчисляване методика;
в)
редът и условията, прилагани по отношение на подкрепата за крайните получатели, включително ценообразуването;
г)
способността да се набират средства за инвестиции за крайните получатели в допълнение към средствата от програмите;
д)
способността да се извършва допълнителна дейност в сравнение със сегашната дейност;
е)
в случаите, когато организацията, прилагаща финансовия инструмент, отпуска собствени финансови ресурси за финансовия инструмент или споделя риска - предвидените мерки за хармонизиране на интересите и за ограничаване на евентуалните конфликти на интереси.
3. Когато дадена организация, която изпълнява фонд на фондове, включително Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), допълнително възлага на финансов посредник задачи по прилагането, тя гарантира, че изискванията и критериите по параграфи 1 и 2 са изпълнени по отношение на този финансов посредник.
Член 8
Специални разпоредби за гаранциите, предоставяни чрез финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Когато чрез финансови инструменти се предоставят гаранции, трябва да бъдат изпълнени следните изисквания:
а)
трябва да бъде постигнато подходящо съотношение между размера на средствата от програмата, които са отделени за покриване на очаквани и неочаквани загуби от нови заеми или други инструменти за споделяне на риска, подлежащи на покриване от гаранциите, и размера на съответните преведени средства по нови заеми или други инструменти за споделяне на риска;
б)
определянето на съотношението се извършва чрез разумна предварителна оценка на риска за конкретния предлаган гаранционен продукт, като се отчитат специфичните пазарни условия, инвестиционната стратегия на финансовия инструмент и принципите на икономичност и ефикасност. Предварителната оценка на риска може да се преразгледа, ако това се налага поради последвали промени в пазарните условия;
в)
средствата от програмата, отделени за гаранции, отразяват предварителната оценка на риска;
г)
ако финансовият посредник или ползващото се лице по гаранциите не е превело на крайните получатели планираните средства по новите заеми или други инструменти за споделяне на риска, допустимите разходи се намаляват пропорционално.
Член 9
Управление и контрол на финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище
(Член 40, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За операциите, включващи подкрепа от програми за финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище по силата на член 38, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган гарантира, че:
а)
всяка операция е съобразена с приложимото право, съответната програма и съответното споразумение за финансиране както по време на процеса на оценяване и подбор на операцията, така и по време на създаването и прилагането на финансовия инструмент;
б)
споразуменията за финансиране съдържат разпоредби относно изискванията за одит и одитната следа в съответствие с точка 1, буква д) от приложение IV към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
в)
през целия програмен период и по време на създаването и прилагането на финансовите инструменти по реда на член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и по реда на член 58, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за ЕЗФРСР се извършват проверки на управлението;
г)
за разходите, декларирани като допустими:
i)
по отношение на операцията управляващият орган, финансовият посредник или организацията, която изпълнява фонда на фондовете в случаите, когато финансовият инструмент се прилага чрез фонд на фондове, съхраняват разходооправдателни документи с цел осигуряване на доказателства за използването на средствата от фондовете по предназначение и за съответствие с приложимото право и с критериите и условията за финансиране по съответните програми;
ii)
има разходооправдателни документи, въз основа на които може да се извърши проверка на законосъобразността и редовността на разходите, декларирани пред Комисията;
д)
разходооправдателните документи, осигуряващи възможност за проверка на съответствието с правото на Съюза и националното право и с условията за финансирането включват най-малко:
i)
документи относно създаването на финансовия инструмент;
ii)
документи, в които се посочват средствата, предоставени за финансовия инструмент по всяка програма и по всяка приоритетна ос, разходите, които са допустими по програмите, както и лихвите и други приходи, генерирани от подкрепата от ЕСИФ, и повторното използване на средствата, които могат да бъдат отнесени към ЕСИФ по реда на членове 43 и 44 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iii)
документи относно функционирането на финансовия инструмент, включително документи, свързани с мониторинга, докладването и проверките;
iv)
документи, доказващи съответствието с членове 43, 44 и 45 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
v)
документи относно случаите на спиране на средствата от програмата за финансовия инструмент и ликвидацията на финансовия инструмент;
vi)
документи относно разходите и таксите за управление;
vii)
заявления или равностойни документи, подадени от крайните получатели заедно с разходооправдателните документи, в т.ч. бизнес планове, а при необходимост - и предходни годишни отчети;
viii)
контролни списъци и отчети от организациите, прилагащи финансови инструменти - когато има такива;
ix)
декларации, представени във връзка с минималната помощ - в съответните случаи;
х)
споразумения, сключени във връзка с подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, включително за дялово участие, заеми, гаранции или други форми на инвестиции за крайните получатели;
xi)
доказателства, че подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, е била използвана по предназначение;
xii)
регистрирани данни за финансовите потоци между управляващия орган и финансовия инструмент, както и в рамките на финансовия инструмент на всички равнища, а по отношение на гаранциите - доказателства, че средствата по базовите заеми са били преведени;
xiii)
отделни регистри или счетоводни сметки за платените средства от програмата или за учредената гаранция по финансовия инструмент в полза на крайния получател.
2. За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕЗФРСР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 59 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).
3. Когато финансовите инструменти се прилагат от ЕИБ по силата на член 38, параграф 4, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
за извършването на проверки на място по отношение на операцията по смисъла на член 125, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 управляващият орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията;
б)
за извършването на одити на операцията одитният орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията.
Одитният орган изготвя одитното си становище въз основа на информацията, предоставена от оправомощеното дружество.
4. При липсата на установена от Комисията обща нормативна уредба по смисъла на параграф 3 управляващият орган представя на Комисията за одобрение предвидената от него методика за извършване на проверките на място, а одитният орган ѝ представя предвидената от него методика за одитите.
Член 10
Разпоредби за отмяната на плащанията за финансови инструменти и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане
(Член 41, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Държавите членки и управляващите органи могат да отменят плащания от програмите за финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква б), прилагани по реда на член 38, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, само ако средствата все още не са били включени в заявление за плащане по член 41 от посочения регламент. Въпреки това по отношение на финансовите инструменти, подкрепяни от ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, плащанията могат да бъдат отменени и ако следващото заявление за плащане бъде изменено с цел отмяна или заместване на съответния разход.
Член 11
Система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
(Член 42, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните задължения за плащане за целите и периодите, определени в посочения член, и в съответствие със съответните споразумения за финансиране.
2. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок, се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
Член 12
Критерии за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Управляващият орган изчислява разходите и таксите за управление, които могат да бъдат декларирани като допустими разходи по член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по следните критерии, базирани на изпълнението, както е посочено в член 42, параграф 5 от споменатия регламент:
а)
преведените средства, осигурени по програмата в рамките на ЕСИФ;
б)
изплатените средства от инвестиции или от освобождаване на средства, за които е поето задължение по договори за гаранции;
в)
качеството на мерките, предприемани заедно с инвестицията преди решението за инвестиране да максимизира въздействието си и след това; и
г)
приноса на финансовия инструмент за постигането на целите и крайните продукти на програмата.
2. Управляващият орган информира мониторинговия комитет, създаден по силата на член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, за разпоредбите относно базираното на изпълнението изчисление на извършените разходи за управление или на таксите за управление на финансовия инструмент. Мониторинговият комитет получава ежегодно доклади за разходите и таксите за управление, които са били действително платени през предходната календарна година.
Член 13
Прагове за разходите и таксите за управление
(Член 42, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. По отношение на организация, изпълняваща фонд на фондове, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
3 % за първите 12 месеца след подписването на споразумението за финансиране, 1 % за следващите 12 месеца и след това по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени на фонда на фондове, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане към фонда на фондове до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или датата на ликвидацията; и
б)
0,5 % годишно от средствата от програмата, платени от фонда на фондове на финансовите посредници, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане от фонда на фондове до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган, края на периода на допустимост или датата на ликвидацията;
2. По отношение на организациите, прилагащи финансови инструменти, чрез които се предоставят дялови участия, заеми, гаранции и микрокредити, в т.ч. когато са съчетани с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от посочения регламент, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
основно възнаграждение, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно за първите 24 месеца след подписването на споразумението за финансиране и след това по 1 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение за финансовия инструмент съгласно съответното споразумение за финансиране, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на подписването на съответното споразумение за финансиране до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията;
ii)
за финансов инструмент във всички други случаи: по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени за финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на действителното плащане към финансовия инструмент до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията; и
б)
възнаграждение въз основа на изпълнението, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на дялово участие, както и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на отписване на активи, съответно пасиви, или края на периода на допустимост;
ii)
за финансов инструмент за отпускане на заеми: по 1 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на заеми, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iii)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение по договори за гаранции с ненастъпил падеж по смисъла на член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и от повторно използване на средствата, относими към средствата от програмата, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на поемането на задължението до най-ранната от следните дати - падежа по договора за гаранция, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iv)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на микрокредити, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
v)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013: 0,5 % от размера на безвъзмездните средства, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от посочения регламент в полза на крайни получатели.
Разпоредбите на настоящия параграф се прилагат за всяка организация, прилагаща финансов инструмент за предоставяне на гаранции, независимо че същата организация изпълнява фонд на фондове, при спазване на разпоредбите на параграф 4.
3. Общият размер на разходите и таксите за управление за целия период на допустимост по член 65, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 не може да превишава следните максимални размери:
а)
за фонд на фондове - 7 % от общия размер на средствата от програмата, платени на фонда на фондове;
б)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие - 20 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
в)
за финансов инструмент за отпускане на заеми - 8 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
г)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
д)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
е)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 - 6 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент.
4. Когато една и съща организация изпълнява фонд на фондове и прилага финансов инструмент, нито размерите на допустимите разходи и такси за управление по параграфи 1 и 2, нито максималните размери по параграф 3 могат да се събират с натрупване за същите средства по програмата или за същите реинвестирани ресурси, относими към средствата по програмата.
5. Когато по-голямата част от капитала, инвестиран във финансови посредници, които осигуряват дялово участие, е предоставен от частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, а средствата от програмата са предоставени при равни условия спрямо частните инвеститори, разходите и таксите за управление се привеждат в съответствие с пазарните условия и не превишават разходите и таксите, платими от частните инвеститори.
6. Праговете по параграфи 1, 2 и 3 може да бъдат превишени, когато разходите и таксите се начисляват от организация, прилагаща финансовия инструмент (в т.ч. когато тя изпълнява фонд на фондове в съответните случаи), която е избрана чрез състезателна тръжна процедура съгласно приложимите разпоредби, и при тази тръжна процедура е доказана необходимостта от по-високи разходи и такси за управление.
Член 14
Възстановяване на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат възстановени като допустими разходи по силата на член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент, и съобразно със съответните споразумения за финансиране.
2. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за отпускане на микрокредити, не могат да превишават годишно 1 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на заеми и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие, не могат да превишават годишно 1,5 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на дялово участие и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
4. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
РАЗДЕЛ III
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операции, които генерират нетни приходи
Член 15
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За прилагането на метода по член 61, параграф 3, първа алинея, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 дисконтираните нетни приходи от всяка операция се изчисляват чрез приспадане на дисконтираните разходи от дисконтираните приходи и чрез прибавяне на остатъчната стойност на инвестицията в съответните случаи.
2. Дисконтираните нетни приходи от дадена операция се изчисляват за определен референтен период, приложим за сектора на тази операция съгласно приложение I. Референтният период включва периода на изпълнение на операцията.
3. Приходите и разходите се определят чрез прилагане на метода на пределните величини, основаващ се на съпоставяне на приходите и разходите при варианта за новата инвестиция с приходите и разходите при вариант без инвестиция.
Когато дадена операция се състои от нов актив, приходите и разходите са тези на новата инвестиция.
4. Когато данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим разход по силата на член 69, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, изчислението на дисконтираните нетни приходи се извършва въз основа на стойностите без ДДС.
Член 16
Определяне на приходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи приходите се определят въз основа на следното:
а)
в съответните случаи таксите за ползвателите се установяват въз основа на принципа „замърсителят плаща“, като се отчитат съображенията за поносимост, когато това е целесъобразно;
б)
в приходите не се включват трансферите от националните или регионалните бюджети или от националните системи за обществено осигуряване;
в)
когато с дадена операция се добавят нови активи за допълване на съществуваща услуга или инфраструктура, се взема под внимание както допълнителният принос от старите потребители, така и приносът от новите потребители на новата или разширената услуга или инфраструктура.
Член 17
Определяне на разходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи се отчитат следните разходи, възникващи през референтния период по член 15, параграф 2:
а)
разходите за замяна на краткотрайното оборудване, осигуряваща техническото осъществяване на операцията;
б)
постоянните оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за персонал, поддръжка и ремонт, общо управление и администрация, застраховки;
в)
променливите оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за суровини, енергия и други материали за производството, както и разходите за поддръжка и ремонт, необходими за удължаване на срока на операцията.
Член 18
Остатъчна стойност на инвестицията
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато активите по дадена операция имат проектен срок на годност, който надвишава референтния период по член 15, параграф 2, остатъчната им стойност се определя чрез изчисляване на нетната настояща стойност на паричните потоци в оставащите години от жизнения цикъл на операцията. Други методи за изчисляване на остатъчната стойност могат да се използват при надлежно обосновани обстоятелства.
2. Остатъчната стойност на инвестицията се включва в изчислението на дисконтираните нетни приходи от операцията само ако приходите превишават разходите по член 17.
Член 19
Дисконтиране на паричните потоци
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. При изчисляването на разходите и приходите се отчитат само предвижданите изходящи и входящи парични потоци по операцията. Паричните потоци се определят за всяка година, през която се плащат или получават паричните средства по операцията, за целия референтен период по член 15, параграф 2.
2. Непаричните счетоводни елементи като амортизация, резерви за бъдещи разходи за замяна и резерви за непредвидени разходи се изключват от изчислението.
3. Паричните потоци се дисконтират към текущия настоящ момент, като се използва финансова норма на дисконтиране от 4 % в реално изражение като индикативен целеви показател за публичните инвестиционни операции, съфинансирани от ЕСИФ.
4. Държавите членки могат да използват финансова норма на дисконтиране, различна от 4 %, ако обосноват избора на този целеви показател и гарантират, че се използва последователно за всички сходни операции в същия сектор.
5. Стойности, различни от 4 %, могат да бъдат обосновани с оглед на:
а)
специфичните макроикономически условия в държавата членка и международните макроикономически тенденции и конюнктура; или
б)
характерните особености на инвеститора или структурата на изпълнение, например публично-частни партньорства; или
в)
характерните особености на сектора.
6. За да установят собствени финансови норми на дисконтиране, държавите членки изчисляват средната дългосрочна възвръщаемост от алтернативна, безрискова кошница от инвестиции, независимо дали местни или международни, които те считат за най-подходящи. На бенефициерите се предоставя информация за различните финансови норми на дисконтиране.
РАЗДЕЛ IV
Определяне на единните ставки за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза
Член 20
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС) № 1290/2013
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единна ставка, установена в съответствие с член 29, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1290/2013, за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 056, 057 или 060-065 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 на Комисията (5) и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 1, букви а) и б), параграф 2, буква б), параграф 3, букви а) и в) и параграф 4, буква е) от Регламент (ЕС) №.1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6);
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 04 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за засилване на научните изследвания, развойната дейност в областта на технологиите и иновациите в съответствие с член 3, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на членове 17, 26 или 35 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритета на Съюза по член 5, параграф 1 от посочения регламент. Когато операцията е програмирана по реда на членове 17 и 26 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се вземат предвид само операциите, изпълнявани от оперативна група в рамките на Европейското партньорство за иновации с финансиране по силата на член 35, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 28, член 37 или член 41, параграф 5 от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
Член 21
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единната ставка, установена по силата на член 124, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7) за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 085, 086 или 087 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 5, буква а) и параграф 6, буква г) от Регламент (ЕС) № 1301/2013;
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 01 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за подкрепата за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, по силата на член 3, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1304/2013;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на член 17 и член 25 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритет на Съюза, определен в член 5, параграфи 4 и 5 от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 36, член 38, член 39, параграф 1, член 46, параграф 1, букви д) и и), член 54 и член 79в, параграф 1, буква б) от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
ГЛАВА III
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ТРЕТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ОТНАСЯЩИ СЕ ДО МЕТОДИКАТА, КОЯТО ТРЯБВА ДА СЕ ИЗПОЛЗВА ПРИ ИЗВЪРШВАНЕТО НА ПРЕГЛЕДА НА КАЧЕСТВОТО НА ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ
Член 22
Изисквания за независимите експерти, извършващи прегледа на качеството
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Прегледът на качеството на големи проекти по член 101, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършва от независими експерти, които:
а)
имат значителен технически опит по отношение на всички етапи от проектния цикъл;
б)
имат богат международен опит в съответните инвестиционни сектори;
в)
притежават значителни експертни знания в анализа и оценката на социално-икономическите ползи;
г)
имат значителни знания и опит в правото, политиката и процедурите на Съюза в съответните области;
д)
са независими по отношение на всички органи, участващи пряко или косвено в одобряването или изпълнението на големия проект или в експлоатацията на реализирания по проекта обект;
е)
не са в конфликт на интереси на никое равнище във връзка с големия проект;
ж)
нямат търговски интереси във връзка с големия проект;
з)
притежават необходимите езикови знания и умения.
2. Когато държава членка предвижда да упълномощи независими експерти, различни от онези, които получават техническа подкрепа по инициатива на Комисията по силата на член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, тя трябва да поиска съгласието на Комисията съгласно член 101, трета алинея от посочения регламент. Това съгласие се дава въз основа на документи, доказващи, че експертите отговарят на изискванията по параграф 1 от настоящия член.
В срок от три месеца от подаване на искането Комисията съобщава на държавата членка дали е съгласна с упълномощаването на предложените независими експерти.
Член 23
Преглед на качеството на големи проекти
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Независимите експерти извършват оценка въз основа на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Независимите експерти могат да поискат допълнителни сведения, които смятат за необходими за прегледа на качеството.
Държавата членка и независимите експерти могат да се договорят тази работа да се допълва от посещения на място.
За целите на оценката независимите експерти могат - по договорка с държавите членки - да се допитват до Комисията по въпроси, свързани с държавните помощи.
2. За целите на прегледа на качеството независимите експерти извършват следното:
а)
проверяват дали операцията представлява голям проект по смисъла на член 100 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, дали големият проект не е приключена операция по смисъла на член 2, параграф 14 и член 65, параграф 6 от посочения регламент и дали големият проект е включен в съответната оперативна програма;
б)
проверяват пълнотата, последователността и точността на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, представена във формата по член 101, пета алинея от посочения регламент;
в)
оценяват качеството на големия проект въз основа на критериите по приложение II към настоящия регламент;
г)
изготвят доклад за независимия преглед на качеството (наричан по-нататък „доклад за НПК“) във формата по член 102, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В доклада за НПК независимите експерти излагат и обосновават по недвусмислен начин своите констатации за елементите по настоящия параграф.
3. Оценката въз основа на прегледа на качеството на голям проект е положителна по смисъла на член 102, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, ако независимите експерти заключат, че са изпълнени всички критерии по приложение II към настоящия регламент.
ГЛАВА IV
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЧЕТВЪРТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕФРР, ЕСФ, КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ЕФМДР
РАЗДЕЛ I
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
Член 24
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(Член 125, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 125, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са посочени в приложение III към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително данни за отделните участници в съответните случаи, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период. За ЕСФ данните се записват и се съхраняват по начин, който позволява на управляващите органи да изпълняват задачите, свързани с мониторинга и оценяването, в съответствие с изискванията по член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и членове 5 и 19 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, както и приложения I и II към същия регламент.
3. Когато дадена операция получава подкрепа по няколко оперативни програми, няколко приоритета или няколко фонда или по отношение на повече от една категория региони, информацията, посочена в полета 23-113 от приложение III, се записва по начин, който позволява данните да бъдат извличани разпределени по оперативни програми, приоритети, фондове или региони. Трябва да има възможност и за извличане на данните за показателите, посочени в полета 31-40 от приложение III, разпределени по инвестиционни приоритети и пол в съответните случаи.
РАЗДЕЛ II
Одитна следа и използване на данните, събирани по време на одитите
Член 25
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(Член 125, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа осигурява възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, определени от мониторинговия комитет за оперативната програма;
б)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 67, параграф 1, буква г) и член 68, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
по отношение на разходите, определени по реда на член 68, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, член 14 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 и член 20 от Регламент (ЕС) № 1299/2013, одитната следа осигурява възможност да се обосноват допустимите преки разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
без да се засягат член 19, параграф 3 и приложения I и II към Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на данните за показателите за крайните продукти по операцията с целите и отчетените данни и резултати по програмата;
й)
по отношение на финансовите инструменти одитната следа включва разходооправдателните документи по член 9, параграф 1, буква ж) от настоящия регламент.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 67, параграф 5 и член 68, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1304/2013.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 26
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(Член 127, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 75 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на тези в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
РАЗДЕЛ III
Обхват и съдържание на одитите на операциите и отчетите и методика за формиране на извадката от операции
Член 27
Одити на операциите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 28 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 - дали крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, са били постигнати, дали данните за участниците или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 132, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Одитите на операциите включват в съответните случаи проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите корективни действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 127, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 28
Методика за формиране на извадката от операции
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма или група оперативни програми, обхванати от обща система за управление и контрол, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 131 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включват в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 148, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой съответни искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 съответни искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за финансови инструменти или други единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 29
Одити на отчетите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на отчетите по член 137, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 137 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации и бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими разходи по член 137, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, възстановяванията на суми, извършени съгласно член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година;
г)
дали средствата от дадена програма, платени за финансови инструменти, и авансовите плащания на държавна помощ за бенефициерите се потвърждават от информацията, предоставена от управляващия орган и от сертифициращия орган.
Проверките по букви б), в) и г) може да се извършват чрез извадка.
РАЗДЕЛ IV
Финансови корекции, налагани от Комисията във връзка с недостатъци на системите
Член 30
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение IV.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение IV.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение IV или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение IV попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение IV.
Член 31
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 32
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 24 се прилага от 1 декември 2014 г. по отношение на записваните и съхранявани данни по приложение III, с изключение на данните от полета 23-40, 71-78 и 91-105. По отношение на данните от посочените полета от приложение III член 24 се прилага от 1 юли 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 март 2014 година година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 480/2014
z dne 3. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti členov 22(7), 37(13), 38(4), 40(4), 41(3), 42(1), 42(6), 61(3), 68(1), 101, 125(8), 125(9), 127(7), 127(8) in 144(6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1303/2013 v drugem delu vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki zdaj delujejo na podlagi skupnega okvira (v nadaljnjem besedilu: evropski strukturni in investicijski skladi ali skladi ESI). Tretji del navedene uredbe vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, ne pa tudi za EKSRP in ESPR, medtem ko četrti del vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR, ne pa tudi za EKSRP. Ta uredba zato vsebuje določbe, ki se uporabljajo za vse sklade ESI, pa tudi določbe, ki se uporabljajo samo za ESRR in Kohezijski sklad ali pa za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR.
(2)
Določiti je treba podrobna pravila o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga lahko uporabi Komisija na podlagi okvira uspešnosti za vsako prednostno nalogo iz programov, ki jih podpirajo skladi ESI.
(3)
Takšni finančni popravki se lahko uporabijo le, če je hkrati izpolnjenih več pogojev. Stopnja finančnega popravka bi morala biti določena na podlagi pavšalnih stopenj, povezanih s koeficientom, ki se izračuna z upoštevanjem ravni fizičnega zaključka in finančne absorpcije. Zunanje dejavnike, ki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev iz okvira uspešnosti, ki jih je treba doseči do leta 2023, in niso dejavniki, ki izključujejo finančni popravek, bi bilo treba obravnavati za vsak primer posebej in bi lahko utemeljevali nižjo stopnjo popravka, kot bi se sicer uporabila na podlagi koeficienta.
(4)
V določbah o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti, bi bilo treba posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih obravnavati ločeno.
(5)
Določbe o nakupu zemljišč s podporo iz finančnih instrumentov bi bilo treba pojasniti s posebnimi pravili.
(6)
Z vidika skladnega okvira se zahteva, da je kombiniranje nepovratnih sredstev za tehnično pomoč in finančnega instrumenta v okviru ene same operacije možno le za namene tehnične priprave predvidene naložbe v korist končnega prejemnika.
(7)
Opredeliti bi bilo treba merila za izbiro organov, ki se jim zaupa izvajanje finančnih instrumentov, ter njihovo vlogo, pristojnost in odgovornosti, da se zagotovi, da imajo ti organi ustrezne zmogljivosti za kar najbolj učinkovito izvajanje finančnih instrumentov v skladu s cilji in prednostnimi nalogami skladov ESI.
(8)
Za dobro finančno upravljanje finančnih instrumentov, s katerimi se zagotavljajo jamstva, bi morali prispevki iz programov temeljiti na preudarni predhodni oceni tveganj ob upoštevanju ustreznega multiplikacijskega razmerja.
(9)
Za zagotovitev, da se finančni instrumenti izvajajo v skladu s pravom, ki se uporablja, so potrebne posebne določbe glede njihovega upravljanja in nadzora, vključno z revizijo.
(10)
Za zagotovitev dobrega finančnega upravljanja prispevkov iz programa, ki se namenijo finančnim instrumentom, bi moral biti vsak umik takšnih prispevkov ustrezno upoštevan v zadevnih vlogah za plačilo.
(11)
Za zagotovitev, da se upravičene kapitalizirane subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo izračunavajo na usklajen način, bi bilo treba določiti posebna pravila za njihov izračun.
(12)
Da bi se spodbudila hitra in učinkovita razpoložljivost sredstev v realnem gospodarstvu in dobro finančno upravljanje, ob tem pa zagotovilo razumno nadomestilo za organe, ki izvajajo finančne instrumente, bi bilo treba določiti merila za izračun stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi uspešnosti, veljavne pragove ter pravila za povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite.
(13)
V skladu z načelom dobrega finančnega upravljanja bi bilo treba pri izračunu javnega prispevka upoštevati prihodke, ki jih ustvarijo operacije.
(14)
Določiti je treba metodo za izračun diskontiranega neto prihodka operacije, pri čemer se upoštevajo referenčna obdobja, ki se uporabljajo za sektor posamezne operacije, običajno pričakovana donosnost zadevne vrste naložbe, uporaba načela „onesnaževalec plača“ ter po potrebi vidiki pravičnosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice ali regije.
(15)
Referenčna obdobja za sektorje bi bilo treba določiti na podlagi zabeleženih in shranjenih zgodovinskih podatkov za projekte iz programskega obdobja 2007-2013, ki ustvarjajo prihodke.
(16)
Določiti je treba stroške in prihodke, ki se upoštevajo pri izračunu diskontiranih neto prihodkov, ter pogoje za določitev preostale vrednosti in finančne diskontne stopnje.
(17)
Štiriodstotna diskontna stopnja, ki se predlaga kot okvirna referenčna vrednost, bi morala temeljiti na trenutnem dolgoročnem donosu mednarodnega portfelja naložb, ki se izračuna kot povprečni triodstotni donos sredstev, prilagojen navzgor za 1 %, kar predstavlja odstotek, za katerega se je povprečna dolgoročna donosnost državnih obveznic na območju Unije zmanjšala, odkar je bila določena finančna diskontna stopnja za programsko obdobje 2007-2013.
(18)
V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ nosi okoljske stroške onesnaževanja in stroške preventivnih ukrepov povzročitelj onesnaževanja okolja, sistemi zaračunavanja okoljskih dajatev pa upoštevajo vse stroške okoljskih storitev, vključno s stroški kapitala, okoljske stroške onesnaževanja in stroške izvedenih preventivnih ukrepov ter stroške, povezane s pomanjkanjem virov.
(19)
Za zmanjšanje administrativnega bremena bi morali imeti upravičenci možnost, da za izračun posrednih stroškov uporabijo obstoječe metode in ustrezne stopnje, ki se uporabljajo v okviru drugih politik Unije, če gre za podobno vrsto operacije in upravičenca.
(20)
Da bi se zagotovila primerljivost operacij, ki jih podpirajo skladi ESI in pri katerih se lahko uporabi pavšalna stopnja za posredne stroške, ki se že uporablja v okviru drugih politik Unije, ter operacij, ki se financirajo v okviru teh drugih politik, je treba opredeliti kategorije intervencij in prednostne naložbe ali ukrepe, v katere spadajo.
(21)
Določiti bi bilo treba metodologijo za izvedbo pregleda kakovosti velikih projektov. Pregled kakovosti, ki ga opravijo neodvisni strokovnjaki, je nujen, kadar država članica Komisiji predloži veliki projekt na podlagi postopka priglasitve v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013.
(22)
Če država članica uporabi postopek priglasitve, bi se morala odločiti, ali naj veliki projekt ocenijo neodvisni strokovnjaki ob tehnični podpori Komisije ali, v soglasju s Komisijo, drugi neodvisni strokovnjaki.
(23)
Zmogljivost, kompetentnost in nepristranskost neodvisnih strokovnjakov, ki izvedejo pregled kakovosti velikega projekta, so med glavnimi dejavniki za kakovost in zanesljivost rezultata pregleda. Zato bi bilo treba v zvezi z neodvisnimi strokovnjaki določiti nekatere zahteve, s katerimi bi se zagotovilo, da je njihovo delo pri pregledu kakovosti zanesljivo in kakovostno. Te zahteve bi morali izpolnjevati vsi neodvisni strokovnjaki, ne glede na to, ali se njihovo delo podpira s tehnično pomočjo na pobudo Komisije ali pa ga podpira država članica. Država članica bi morala biti tista, ki preveri, da neodvisni strokovnjaki izpolnjujejo zahteve, preden Komisijo zaprosi za soglasje glede izbire neodvisnih strokovnjakov.
(24)
Ker se lahko Komisiji s postopkom priglasitve predložijo samo veliki projekti, ki so jih neodvisni zunanji strokovnjaki ocenili pozitivno, je treba v ta namen določiti jasna merila. Poleg tega je treba določiti faze postopka pregleda in parametre za oceno kakovosti, ki se bodo uporabljali med pregledom, da bodo pregledi kakovosti vseh velikih projektov temeljili na istem metodološkem pristopu in se izvajali na način, ki prispeva k boljši kakovosti velikih projektov, za katere se opravi tak pregled.
(25)
Organ upravljanja mora v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 uvesti sistem za beleženje in hrambo podatkov v računalniški obliki o vsaki operaciji, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih. Zato je treba določiti seznam s podatki, ki se v tem sistemu beležijo in hranijo.
(26)
Nekateri podatki so relevantni samo za določene vrste operacij ali za določene sklade ESI, zato bi bilo treba področje uporabe zahtev v zvezi s podatki podrobneje opredeliti. Uredba (EU) št. 1303/2013 in Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določata posebne zahteve za beleženje in hrambo podatkov o posameznih udeležencih operacij, sofinanciranih iz ESS, ki jih je treba upoštevati.
(27)
Seznam podatkov bi moral upoštevati zahteve glede poročanja iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 in uredb za posamezne sklade, da bodo podatki, ki so potrebni za finančno upravljanje in spremljanje, vključno s podatki za pripravo vlog za plačilo, računovodskih izkazov ter poročil o izvajanju, za vsako operacijo na voljo v takšni obliki, da jih bo mogoče brez težav agregirati in uskladiti. Pri tem seznamu bi bilo treba upoštevati, da so za učinkovito finančno upravljanje operacij in izpolnitev zahteve glede objave osnovnih informacij o operacijah potrebni nekateri temeljni podatki o operacijah v elektronski obliki. Za učinkovito načrtovanje in izvedbo preverjanj ter revizijskega dela so potrebni tudi nekateri drugi podatki.
(28)
Seznam podatkov, ki jih je treba beležiti in hraniti, ne bi smel posegati v tehnične značilnosti ali strukturo računalniških sistemov, ki jih uvedejo organi upravljanja, niti vnaprej določati formata zabeleženih in hranjenih podatkov, če niso v tej uredbi izrecno navedeni. Prav tako ne bi smel vplivati na načine vnašanja ali generiranja podatkov znotraj sistema; v nekaterih primerih bo za podatke s seznama lahko potreben vnos več vrednosti. Vendar pa je treba določiti nekatera pravila glede značaja teh podatkov, da bo organ upravljanja lahko izpolnjeval svoje obveznosti glede spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije, tudi kadar se v ta namen zahteva obdelava podatkov o posameznih udeležencih.
(29)
Da bi se izdatki v okviru operativnih programov lahko preverjali in revidirali, je treba določiti merila, ki jih mora izpolnjevati revizijska sled, da se lahko šteje za ustrezno.
(30)
V zvezi z revizijskim delom, ki se opravlja v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013, je treba določiti, da bi morale Komisija in države članice preprečiti vsakršno nedovoljeno razkritje osebnih podatkov ali dostop do njih ter opredeliti namene, za katere lahko Komisija in države članice takšne podatke obdelujejo.
(31)
Za izvajanje revizij operacij je pristojen revizijski organ. Da bi bila obseg in učinkovitost takšnih revizij ustrezna in da bi se revizije v vseh državah članicah izvajale po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(32)
Podrobno je treba določiti podlago za izbiro operacij, ki bodo revidirane, revizijski organ pa bi jo moral upoštevati pri določitvi ali odobritvi metode vzorčenja, vključno z določitvijo vzorčne enote, nekaterih tehničnih meril, ki se bodo uporabljala za vzorec, ter po potrebi dejavnikov, ki se bodo upoštevali pri dodatnih vzorcih.
(33)
Revizijski organ bi moral pripraviti revizijsko mnenje, ki zajema računovodske izkaze iz Uredbe (EU) št. 1303/2013. Za zagotovitev, da sta obseg in vsebina revizij računovodskih izkazov ustrezna in da se revizije v vseh državah članicah izvajajo po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(34)
Za zagotovitev pravne varnosti in enake obravnave vseh držav članic pri izvedbi finančnih popravkov ob spoštovanju načela sorazmernosti je treba določiti merila za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, skupaj z opredelitvijo glavnih vrst takšnih pomanjkljivosti, merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
(35)
Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba vsebuje naslednje določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1303/2013:
(a)
določbe, ki dopolnjujejo drugi del navedene uredbe v zvezi z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom, EKSRP in ESPR (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) glede:
(i)
meril za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti;
(ii)
pravil o finančnih instrumentih v zvezi z:
-
dodatnimi posebnimi pravili glede nakupa zemljišč ter kombiniranja tehnične pomoči in finančnih instrumentov,
-
dodatnimi posebnimi pravili glede vloge, obveznosti in odgovornosti organov, ki izvajajo finančne instrumente, z njimi povezanih meril za izbiro in produktov, ki se lahko zagotovijo s finančnimi instrumenti,
-
pravili glede upravljanja in nadzora nekaterih finančnih instrumentov, vključno s pregledi, ki jih opravljata organ upravljanja in revizijski organ, ureditvami glede vodenja dokazil, elementi, ki jih dokazila podpirajo, ter ureditvami upravljanja, nadzora in revizije,
-
pravili glede ustavitve plačil finančnim instrumentom ter za posledične prilagoditve vlog za plačilo,
-
posebnimi pravili glede vzpostavitve sistema kapitalizacije letnih obrokov za subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo,
-
posebnimi pravili glede meril za izračun stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi uspešnosti in veljavnih pragov ter pravili za povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite;
(iii)
metode za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek po zaključku;
(iv)
pavšalne stopnje za posredne stroške in s tem povezanih metod, ki se že uporabljajo v okviru drugih politik Unije;
(b)
določbe, ki dopolnjujejo tretji del navedene uredbe v zvezi z ESRR in Kohezijskim skladom glede metodologije, ki se uporabi pri pregledu kakovosti velikih projektov;
(c)
določbe, ki dopolnjujejo četrti del navedene uredbe v zvezi z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom in ESPR glede:
(i)
pravil o informacijah v zvezi s podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki v okviru sistema spremljanja, ki ga vzpostavi organ upravljanja;
(ii)
podrobnih minimalnih zahtev za revizijsko sled v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc ter hrambo dokazil na ravni organa za potrjevanje, organa upravljanja, posredniških organov in upravičencev;
(iii)
področja uporabe in vsebine revizij operacij in računovodskih izkazov ter metodologije za izbiro vzorca operacij;
(iv)
podrobnih pravil o uporabi podatkov, zbranih med revizijami, ki jih izvedejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije;
(v)
podrobnih pravil o merilih za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, vključno z glavnimi vrstami takšnih pomanjkljivosti, ter o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merilih za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
POGLAVJE II
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO DRUGI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI S SKLADI ESI
ODDELEK I
Merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Člen 2
Določitev stopnje finančnega popravka
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stopnja finančnega popravka, ki ga Komisija uporabi v skladu s členom 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je pavšalna stopnja, določena na podlagi razmerja med povprečjem končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja iz okvira uspešnosti ter končno stopnjo realizacije za finančni kazalnik iz navedenega okvira uspešnosti (t. i. koeficient realizacije/absorpcije).
2. Koeficient realizacije/absorpcije se izračuna na naslednji način:
(a)
končna dosežena vrednost vsakega kazalnika učinka in ključne faze izvajanja iz okvira uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo se deli z ustrezno ciljno vrednostjo, rezultat pa je končna stopnja realizacije, izražena v odstotku cilja;
(b)
določi se povprečje končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja, izbrane za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo. V ta namen se končna stopnja realizacije, ki je višja od 100 %, zaokroži na 100 %;
(c)
končna dosežena vrednost za finančni kazalnik, izbran za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo, se deli z ustrezno ciljno vrednostjo, rezultat pa je končna stopnja realizacije, izražena v odstotku cilja. V ta namen se končna stopnja realizacije, ki je višja od 100 %, zaokroži na 100 %;
(d)
povprečje končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja, izbrane za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo, se deli s končno stopnjo realizacije za finančni kazalnik, izbran za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo.
3. Če se prednostna naloga navezuje na več kot en sklad ESI ali več kot eno kategorijo regije, se koeficient realizacije/absorpcije izračuna za vsak sklad ESI in/ali vsako kategorijo regije posebej.
Člen 3
Stopnja finančnega popravka
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stopnja finančnega popravka se določi na naslednji način:
(a)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 65 %, vendar ne nižji od 60 %, se uporabi 5-odstotna pavšalna stopnja;
(b)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 60 %, vendar ne nižji od 50 %, se uporabi 10-odstotna pavšalna stopnja;
(c)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 50 %, se uporabi 25-odstotna pavšalna stopnja.
2. Pavšalna stopnja se uporabi za prispevek iz sklada ESI na podlagi izdatkov, ki jih v okviru zadevne prednostne naloge, ki izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, prijavi država članica, po tem, ko so že bili uporabljeni morebitni drugi finančni popravki.
Za prednostne naloge, ki se navezujejo na več kot en sklad ESI ali na več kot eno kategorijo regije, se pavšalna stopnja uporabi za vsak sklad ESI in/ali vsako kategorijo regije.
3. Zunanji dejavniki, ki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev, razen tistih iz tretjega pododstavka člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se obravnavajo za vsak primer posebej. Pavšalni popravek iz odstavka 1 se lahko zmanjša za do 50 %, pri čemer se upošteva, v kolikšnem obsegu ti dejavniki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev.
4. Če je uporaba pavšalne stopnje, določene na podlagi odstavka 1, nesorazmerna, se višina popravka zmanjša.
ODDELEK II
Finančni instrumenti
Člen 4
Posebna pravila o nakupu zemljišč
(Člen 37(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz ESRR, Kohezijskega sklada in EKSRP, lahko podpirajo naložbe, ki vključujejo nakup nepozidanega in pozidanega zemljišča, za znesek, ki ne presega 10 % prispevka iz programa, plačanega končnemu prejemniku. Pri jamstvih se ta odstotek uporabi za znesek posojila ali drugih instrumentov delitve tveganja.
2. Kadar se s finančnimi instrumenti zagotavlja podpora končnim prejemnikom v zvezi z naložbami v infrastrukturo s ciljem, da se podprejo dejavnosti urbanega razvoja in urbane regeneracije, je prag iz odstavka 1 določen na 20 %.
3. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko organ upravljanja pri operacijah v zvezi z ohranjanjem okolja odstopa od pragov iz odstavkov 1 in 2.
Člen 5
Kombinacija tehnične pomoči in finančnih instrumentov
(Člen 37(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Nepovratna sredstva za tehnično pomoč je mogoče na podlagi člena 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 kombinirati s finančnimi instrumenti v okviru ene same operacije samo za namen tehnične priprave predvidene naložbe v korist končnega prejemnika, ki bo podprt s to operacijo.
Člen 6
Posebna pravila glede vloge, obveznosti in odgovornosti organov, ki izvajajo finančne instrumente
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organi, ki izvajajo finančne instrumente, opravljajo svoje dolžnosti v skladu s pravom, ki se uporablja, ter ravnajo s strokovno odgovornostjo, učinkovitostjo, preglednostjo in skrbnostjo, ki se pričakuje od strokovnega subjekta z izkušnjami pri izvajanju finančnih instrumentov. Zagotovijo, da:
(a)
se pri izbiri končnih prejemnikov podpore iz finančnih instrumentov ustrezno upoštevata narava finančnega instrumenta in potencialna ekonomska vzdržnost naložbenih projektov, ki bodo financirani. Izbira temelji na preglednih in objektivnih merilih ter ne povzroča navzkrižja interesov;
(b)
se končne prejemnike v skladu z zahtevami iz člena 115 Uredbe (EU) št. 1303/2013 za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, člena 66(1)(c)(i) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za EKSRP in v skladu z bodočim pravnim aktom Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR) obvesti o možnosti financiranja v okviru programov, ki jih sofinancirajo skladi ESI;
(c)
je s finančnimi instrumenti zagotovljena podpora sorazmerna in ima kar najmanjši učinek izkrivljanja za konkurenco;
(d)
je preferenčno plačilo zasebnim vlagateljem ali javnim vlagateljem, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, določeno v členu 37(2)(c) in členu 44(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, sorazmerno s tveganji, ki jih ti vlagatelji nosijo, in omejeno na potrebni minimum, da se takšni vlagatelji privabijo, kar se zagotovi z ustreznimi pogoji in postopkovnimi jamstvi.
2. Ker neposredna finančna odgovornost organa upravljanja v razmerju do organov, ki izvajajo finančne instrumente, ali končnih prejemnikov, pa tudi njegova odgovornost glede morebitnih drugih dolgov ali obveznosti iz naslova finančnega instrumenta, ne sme presegati zneska, ki ga je organ upravljanja odobril za finančni instrument v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju, organi, ki izvajajo finančne instrumente, zagotovijo, da zoper organ upravljanja ni mogoče uveljavljati zahtevkov nad zneskom, ki ga je odobril za finančni instrument.
3. Organi, ki izvajajo finančne instrumente, so odgovorni za povračilo prispevkov iz programa, na katere so vplivale nepravilnosti, skupaj z obrestmi in drugimi dobički, ki jih ustvarijo ti prispevki.
Vendar pa organi, ki izvajajo finančne instrumente, niso odgovorni za povračilo zneskov iz prvega pododstavka, če za posamezno nepravilnost dokažejo, da so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
nepravilnost je nastala na ravni končnih prejemnikov oz. pri skladu skladov na ravni finančnih posrednikov ali končnih prejemnikov;
(b)
organi, ki izvajajo finančne instrumente, so izpolnili zahteve iz odstavka 1 tega člena v zvezi s prispevki iz programa, na katere je vplivala nepravilnost;
(c)
zneskov, na katere je vplivala nepravilnost, ni bilo mogoče izterjati, čeprav so organi, ki izvajajo finančne instrumente, s primerno skrbnostjo izčrpali vsa pravna sredstva in pogodbene ukrepe, ki so jim na voljo.
Člen 7
Merila za izbiro organov, ki izvajajo finančne instrumente
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organ upravljanja se pri izbiri organa iz člena 38(4)(a) ter člena 38(4)(b)(ii) in (b)(iii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki bo izvajal finančni instrument, prepriča, da zadevni organ izpolnjuje naslednje minimalne zahteve:
(a)
pooblastilo po pravu Unije in nacionalnem pravu za izvajanje zadevnih nalog;
(b)
primerna ekonomska in finančna vzdržnost;
(c)
primerna zmogljivost za izvajanje finančnega instrumenta, vključno z organizacijsko strukturo in upravljavskim okvirom, ki organu upravljanja ponuja potrebno zagotovilo;
(d)
obstoj uspešnega in učinkovitega sistema notranjega nadzora;
(e)
uporaba računovodskega sistema, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;
(f)
pristanek na revizijo s strani revizijskih organov države članice, Komisije in Evropskega računskega sodišča.
2. Organ upravljanja pri izbiri organa iz odstavka 1 ustrezno upošteva naravo finančnega instrumenta, ki se bo izvajal, izkušnje zadevnega organa pri izvajanju podobnih finančnih instrumentov, strokovno znanje in izkušnje predlaganih članov ekipe ter operativno in finančno zmogljivost zadevnega organa. Izbira temelji na preglednih in objektivnih merilih ter ne povzroča navzkrižja interesov. Uporabijo se vsaj naslednja merila za izbiro:
(a)
zanesljivost in verodostojnost metodologije za opredelitev in oceno finančnih posrednikov oziroma končnih prejemnikov;
(b)
raven stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, povezanih z izvajanjem finančnega instrumenta, ter predlagana metodologija za njihov izračun;
(c)
pogoji v zvezi s podporo, ki se zagotavlja končnim prejemnikom, vključno z oblikovanjem cen;
(d)
sposobnost mobilizacije dodatnih sredstev za naložbe v korist končnih prejemnikov poleg prispevkov programa;
(e)
dokazana dodatna dejavnost v primerjavi z obstoječo dejavnostjo;
(f)
če organ, ki izvaja finančni instrument, temu instrumentu nameni lastna finančna sredstva ali nosi del tveganja, predlagani ukrepi za usklajevanje interesov in omejitev mogočega navzkrižja interesov.
3. Če organ, ki izvaja sklad skladov, vključno z EIB, za izvajanje nalog pooblasti finančnega posrednika, zagotovi, da so v zvezi s tem finančnim posrednikom izpolnjeni zahteve in merila iz odstavkov 1 in 2.
Člen 8
Posebna pravila o jamstvih, ki se zagotovijo prek finančnih instrumentov
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Če se s finančnimi instrumenti zagotovijo jamstva, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:
(a)
doseženo je ustrezno multiplikacijsko razmerje med zneskom prispevka iz programa, določenega za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub iz naslova novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganja, ki jih bodo krila jamstva, ter vrednostjo ustreznih izplačanih novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganja;
(b)
multiplikacijsko razmerje je določeno na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj za posamezni ponujeni jamstveni produkt, pri čemer se upoštevajo posebni tržni pogoji, naložbena strategija finančnega instrumenta ter načeli gospodarnosti in učinkovitosti. Predhodna ocena tveganj se lahko ponovno pregleda, če to utemeljuje razvoj tržnih pogojev;
(c)
navedena predhodna ocena tveganj se upošteva pri prispevku iz programa, ki se nameni za morebitna izplačila jamstev;
(d)
če finančni posrednik ali subjekt, ki ima koristi od jamstev, končnim prejemnikom ni izplačal načrtovanega zneska novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganj, se upravičeni izdatki sorazmerno zmanjšajo.
Člen 9
Upravljanje in nadzor finančnih instrumentov, oblikovanih na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni
(Člen 40(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri operacijah, ki v skladu s členom 38(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente, oblikovane na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, organ upravljanja poskrbi, da:
(a)
je operacija med ocenjevanjem in izbiro operacije kot tudi med oblikovanjem in izvajanjem finančnega instrumenta skladna s pravom, ki se uporablja, zadevnim programom in zadevnim sporazumom o financiranju;
(b)
sporazumi o financiranju vsebujejo določbe o zahtevah glede revizije in o revizijski sledi v skladu s točko 1(e) Priloge IV k Uredbi (EU) št. 1303/2013;
(c)
se preverjanja upravljanja izvajajo v celotnem programskem obdobju ter med oblikovanjem in izvajanjem finančnih instrumentov v skladu s členom 125(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR ter v skladu s členom 58(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede EKSRP;
(d)
dokazila o izdatkih, ki se prijavijo kot upravičeni:
(i)
v zvezi s posamezno operacijo hrani organ upravljanja, finančni posrednik ali, če se finančni instrument izvaja prek sklada skladov, organ, ki izvaja sklad skladov, da se zagotovijo dokazi o namenski rabi sredstev in spoštovanju prava, ki se uporablja, ter izpolnjevanju meril in pogojev za financiranje v okviru ustreznih programov;
(ii)
so na voljo, da se lahko preverita zakonitost in pravilnost izdatkov, prijavljenih Komisiji;
(e)
dokazila, ki omogočajo preverjanje spoštovanja prava Unije in nacionalnega prava ter izpolnjevanja pogojev za financiranje vključujejo vsaj:
(i)
dokumentacijo v zvezi z oblikovanjem finančnega instrumenta;
(ii)
dokumentacijo, iz katere so razvidni zneski prispevkov v finančni instrument iz vsakega programa in v okviru vsake prednostne osi, upravičeni izdatki v okviru programov, obresti in drugi dobički, ki jih ustvarja podpora iz skladov ESI v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ter ponovna uporaba virov, ki se lahko pripišejo skladom ESI v skladu s členom 44 navedene uredbe;
(iii)
dokumentacijo o načinu delovanja finančnega instrumenta, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanji;
(iv)
dokumentacijo, ki dokazuje skladnost s členi 43, 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(v)
dokumentacijo v zvezi z izstopi prispevkov programa ter likvidacijo finančnega instrumenta;
(vi)
dokumentacijo v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje;
(vii)
obrazce vlog ali enakovredne dokumente, ki jih skupaj z dokazili predložijo končni prejemniki, vključno s poslovnimi načrti in, če je ustrezno, zaključnimi računi iz prejšnjih let;
(viii)
kontrolne sezname in poročila organov, ki izvajajo finančni instrument, če so na voljo;
(ix)
izjave, predložene v zvezi s pomočjo de minimis, če je to ustrezno;
(x)
podpisane sporazume v zvezi s podporo, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, vključno z lastniškim kapitalom, posojili, jamstvi ali drugimi oblikami naložb v korist končnih prejemnikov;
(xi)
dokazila o namenski porabi podpore, zagotovljene prek finančnega instrumenta;
(xii)
evidenco o gibanjih kapitala med organom upravljanja in finančnim instrumentom ter v okviru finančnega instrumenta na vseh ravneh do končnih prejemnikov, in pri jamstvih dokazilo, da so bila posojila izplačana;
(xiii)
ločene evidence ali računovodske kode za plačane prispevke iz programa ali jamstva, ki se s finančnim instrumentom odobrijo v korist končnega prejemnika.
2. Pri operacijah, ki vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente v okviru ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR, revizijski organi zagotovijo, da so finančni instrumenti predmet revizije v celotnem programskem obdobju vse do zaključka, tako v okviru revizij sistemov kot v okviru revizij operacij v skladu s členom 127(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Pri operacijah, ki vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente v okviru EKSRP, revizijski organi zagotovijo, da so finančni instrumenti predmet revizije v celotnem programskem obdobju vse do zaključka, tako v okviru revizij sistemov kot v okviru revizij operacij v skladu s členom 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
3. Kadar finančne instrumente izvaja EIB v skladu s členom 38(4)(b)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013:
(a)
organ upravljanja pooblasti podjetje, ki deluje v skladu s splošnim okvirom, kot ga določi Komisija, da v zvezi z operacijo izvede preverjanja na kraju samem v smislu člena 125(5)(b) Uredbe (EU) št. 2013/2013;
(b)
revizijski organ pooblasti podjetje, ki deluje v skladu s splošnim okvirom, kot ga določi Komisija, za izvajanje revizij operacije.
Revizijski organ pripravi revizijsko mnenje na podlagi informacij, ki mu jih zagotovi pooblaščeno podjetje.
4. Če Komisija ne določi splošnega okvira iz odstavka 3, ji organ upravljanja v predhodno odobritev predloži metodologijo, ki jo predlaga za izvajanje preverjanj na kraju samem, revizijski organ pa metodologijo za izvajanje revizij.
Člen 10
Pravila o ustavitvi plačil finančnim instrumentom ter posledične prilagoditve vlog za plačilo
(Člen 41(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Države članice in organi upravljanja lahko prispevke iz programov, namenjene finančnim instrumentom iz točke (a) člena 38(1) in finančnim instrumentom iz točke (b) člena 38(1), ki se izvajajo v skladu s točkama (a) in (b) člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ustavijo le, če prispevki še niso bili vključeni v vlogo za plačilo v skladu s členom 41 navedene uredbe. Vendar pa se prispevki za finančne instrumente, ki se podpirajo iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR, lahko umaknejo tudi, če se naslednja vloga za plačilo spremeni tako, da se ustrezni izdatki umaknejo ali nadomestijo.
Člen 11
Sistem kapitalizacije letnih obrokov za subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo
(tretji pododstavek člena 42(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kapitalizirane subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo iz člena 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se izračunajo ob koncu obdobja upravičenosti kot vsota diskontiranih plačilnih obveznosti za namene in obdobja, določena v navedenem členu, in v skladu z zadevnimi sporazumi o financiranju.
2. Vsa sredstva, ki so na depozitnem računu po izteku obdobja iz člena 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali, zaradi nepričakovane likvidacije finančnega instrumenta, pred iztekom tega obdobja, se porabijo v skladu s členom 45 navedene uredbe.
Člen 12
Merila za izračun stroškov upravljanja in pristojbin za upravljanje na podlagi uspešnosti
(Člen 42(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organ upravljanja izračuna stroške upravljanja in provizije za upravljanje, ki se lahko prijavijo kot upravičeni izdatki v skladu s členom 42(1)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, na osnovi naslednjih meril, ki temeljijo na uspešnosti, v skladu s členom 42(5) navedene uredbe:
(a)
izplačila prispevkov programa iz skladov ESI;
(b)
sredstva, vrnjena iz naslova naložb ali zaradi sprostitve sredstev, odobrenih za pogodbe o jamstvih;
(c)
kakovost ukrepov, ki spremljajo naložbo ter se izvedejo pred odločitvijo o naložbi in po njej, da se poveča njen učinek, ter
(d)
prispevek finančnega instrumenta k ciljem in rezultatom programa.
2. Organ upravljanja obvesti odbor za spremljanje, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1303/2013, o določbah v zvezi z izračunom na podlagi uspešnosti za nastale stroške upravljanja ali provizije za upravljanje finančnega instrumenta. Odbor za spremljanje je letno obveščen o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki so bili dejansko plačani v predhodnem koledarskem letu.
Člen 13
Pragovi za stroške upravljanja in provizije za upravljanje
(Člen 42(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih organ, ki izvaja sklad skladov, lahko prijavi kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(1)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ne presegajo seštevka:
(a)
v prvih 12 mesecih po podpisu sporazuma o financiranju: 3 % prispevkov iz programa, plačanih v sklad skladov, v naslednjih 12 mesecih 1 %, vsako nadaljnje leto pa 0,5 %, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma dejanskega plačila v sklad skladov do izteka obdobja upravičenosti, vračila organu upravljanja ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, in
(b)
letno 0,5 % prispevkov iz programa, plačanih iz sklada skladov finančnim posrednikom, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma dejanskega plačila iz sklada skladov do vračila vanj, izteka obdobja upravičenosti ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
2. Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih organi, ki izvajajo finančne instrumente za zagotavljanje lastniškega kapitala, posojil, jamstev in mikrokreditov, tudi v kombinaciji z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi obrestnimi merami ali subvencioniranimi provizijami za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko prijavijo kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(1)(d) navedene uredbe, ne presegajo seštevka:
(a)
osnovnega nadomestila, ki se izračuna na naslednji način:
(i)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital, prvih 24 mesecev po podpisu sporazuma o financiranju letno 2,5 % prispevkov iz programa, odobrenih za finančni instrument na podlagi zadevnega sporazuma o financiranju, nato pa letno 1 %, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma podpisa zadevnega sporazuma o financiranju do izteka obdobja upravičenosti, vračila prispevkov organu upravljanja ali skladu skladov ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;;
(ii)
za finančni instrument v vseh drugih primerih letno 0,5 % prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od trenutka dejanskega plačila finančnemu instrumentu do izteka obdobja upravičenosti, vračila organu upravljanja ali skladu skladov ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, in
(b)
nadomestila, ki temelji na uspešnosti in se izračuna na naslednji način:
(i)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital: letno 2,5 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki lastniškega kapitala, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru odpisa ali do izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(ii)
za finančni instrument, ki zagotavlja posojila: letno 1 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki posojil, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(iii)
za finančni instrument, ki zagotavlja jamstva: letno 1,5 % prispevkov iz programa, ki so v smislu člena 42(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odobreni za tekoče pogodbe o jamstvu, in iz ponovno uporabljenih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma odobritve sredstev do izteka pogodbe o jamstvu, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(iv)
za finančni instrument, ki zagotavlja mikrokredite: letno 1,5 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki mikrokreditov, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(v)
za finančni instrument, ki zagotavlja nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013: letno 0,5 % zneska nepovratnih sredstev, ki se v smislu člena 42(1)(a) navedene uredbe plačajo v korist končnih prejemnikov.
Določbe tega odstavka se uporabljajo za organ, ki izvaja finančni instrument, ki zagotavlja jamstva, tudi če ta isti organ izvaja sklad skladov, s pridržkom določb odstavka 4.
3. Skupni znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje v obdobju upravičenosti iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ne presega naslednjih pragov:
(a)
za sklad skladov: 7 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih skladu skladov;
(b)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital: 20 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(c)
za finančni instrument, ki zagotavlja posojila: 8 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(d)
za finančni instrument, ki zagotavlja jamstva: 10 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(e)
za finančni instrument, ki zagotavlja mikrokredite: 10 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(f)
za finančni instrument, ki zagotavlja nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013: 6 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu.
4. Kadar isti organ izvaja sklad skladov in hkrati finančni instrument, se niti zneski upravičenih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi odstavkov 1 in 2 niti pragovi iz odstavka 3 ne kumulirajo za iste prispevke iz programa ali ista reinvestirana sredstva, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa.
5. Če večino kapitala, vloženega v finančne posrednike, ki zagotavljajo lastniški kapital, zagotovijo zasebni vlagatelji ali javni vlagatelji, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, in se prispevki iz programa zagotavljajo pari passu z zasebnimi vlagatelji, so stroški upravljanja in provizij za upravljanje skladni s tržnimi pogoji ter ne presegajo stroškov in provizij, ki bi jih plačali zasebni vlagatelji.
6. Pragovi iz odstavkov 1, 2 in 3 se lahko presežejo, če stroške upravljanja ali provizije za upravljanje zaračuna organ, ki izvaja finančni instrument, vključno z organom, ki izvaja sklad skladov, kadar je to ustrezno, če je bil izbran na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka v skladu s pravili, ki se uporabljajo, in se je v okviru tega postopka pokazala potreba po višjih stroških upravljanja in provizij za upravljanje.
Člen 14
Povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite
(člen 42(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba povrniti kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se izračunajo ob koncu obdobja upravičenosti kot vsota diskontiranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, ki jih je treba plačati po obdobju upravičenosti za obdobje iz člena 42(2) navedene uredbe ter v skladu z ustreznimi sporazumi o financiranju.
2. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba po obdobju upravičenosti plačati za finančne instrumente, ki zagotavljajo mikrokredite, letno ne presegajo 1 % prispevkov iz programa, ki se končnim prejemnikom v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 izplačajo v obliki posojil, ki jih je treba še vrniti v finančni instrument; ta znesek se izračuna po načelu časovne porazdelitve od konca obdobja upravičenosti do vračila naložbe ali do zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali obdobja iz člena 42(2) navedene uredbe, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
3. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba plačati po obdobju upravičenosti pri finančnih instrumentih, ki zagotavljajo lastniški kapital, letno ne presegajo 1,5 % prispevkov iz programa, ki se končnim prejemnikom v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 izplačajo v obliki lastniškega kapitala, ki jih je treba še vrniti v finančni instrument; ta znesek se izračuna po načelu časovne porazdelitve od konca obdobja upravičenosti do vračila naložbe ali do zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali obdobja iz člena 42(2) navedene uredbe, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
4. Morebitna sredstva na depozitnem računu po obdobju iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali zaradi nepričakovane likvidacije finančnega instrumenta pred zaključkom navedenega obdobja se uporabijo v skladu s členom 45 navedene uredbe.
ODDELEK III
Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek
Člen 15
Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Za namene uporabe metode iz točke (b) prvega pododstavka člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se diskontirani neto prihodek operacij izračuna tako, da se od diskontiranega prihodka odštejejo diskontirani stroški in po potrebi prišteje preostala vrednost naložbe.
2. Diskontirani neto prihodek operacije se izračuna za določeno referenčno obdobje, ki se uporablja za sektor operacije, kot je določen v Prilogi I. Referenčno obdobje zajema obdobje izvajanja operacije.
3. Prihodki in stroški se izračunajo po t. i. metodi prirasta, ki temelji na primerjavi prihodkov in stroškov v scenariju nove naložbe s prihodki in stroški v scenariju brez nove naložbe.
Kadar operacija zajema nova sredstva, so prihodki in stroški prihodki in stroški nove naložbe.
4. Kadar davek na dodano vrednost ni upravičeni strošek v skladu s členom 69(3)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, izračun diskontiranega neto prihodka temelji na vrednostih brez davka na dodano vrednost.
Člen 16
Določitev dohodkov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Za izračun diskontiranega neto prihodka se prihodki določijo, kot sledi:
(a)
kadar je primerno, se uporabnine določijo po načelu „onesnaževalec plača“, po potrebi pa se upošteva vidik cenovne dostopnosti;
(b)
prihodek ne vključuje prenosov iz nacionalnih ali regionalnih proračunov ali nacionalnih javnih sistemov zavarovanja;
(c)
kadar se z operacijo dodajajo nova sredstva v dopolnilo obstoječi storitvi ali infrastrukturi, se upoštevajo prispevki novih uporabnikov in dodatni prispevki obstoječih uporabnikov nove ali razširjene storitve ali infrastrukture.
Člen 17
Določitev stroškov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Pri izračunu diskontiranega neto prihodka se upoštevajo naslednji stroški, ki nastanejo v referenčnem obdobju iz člena 15(2):
(a)
stroški nadomestitve opreme s kratko življenjsko dobo za zagotovitev tehničnega delovanja operacije;
(b)
fiksni operativni stroški, vključno s stroški vzdrževanja, na primer stroški osebja, vzdrževanja in popravil, splošnega upravljanja in administracije ter zavarovanja;
(c)
variabilni obratovalni stroški, vključno s stroški vzdrževanja, kot so potrošnja surovin, energije in drugega potrošnega materiala ter stroški vzdrževanja in popravil, če so ti potrebni za podaljšanje življenjske dobe operacije.
Člen 18
Preostala vrednost naložbe
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri sredstvih operacije s pričakovano življenjsko dobo, ki presega referenčno obdobje iz člena 15(2), se njihova preostala vrednost določi z izračunom neto sedanje vrednosti denarnih tokov v preostalih letih trajanja operacije. V ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko za izračun preostale vrednosti uporabijo druge metode.
2. Preostala vrednost naložbe se vključi v izračun diskontiranega neto prihodka operacije, le če prihodki presegajo stroške iz člena 17.
Člen 19
Diskontiranje denarnih tokov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri izračunu stroškov in prihodkov se upoštevajo samo denarni tokovi, ki jih izplača ali prejme operacija. Denarni tokovi se določijo za vsako leto, v katerem jih izplača ali prejme operacija v referenčnem obdobju iz člena 15(2).
2. Nedenarne računovodske postavke, kot so amortizacija, rezerve za prihodnje stroške nadomestila in rezerve za nepredvidene dogodke, se izločijo iz izračuna.
3. Denarni tokovi se diskontirajo na sedanjo vrednost z realno finančno diskontno stopnjo v višini 4 % kot okvirno referenčno vrednostjo za operacije javnih naložb, sofinancirane iz skladov ESI.
4. Države članice lahko uporabijo finančno diskontno stopnjo, ki ni 4 %, če takšno referenčno vrednost utemeljijo ter zagotovijo njeno enotno uporabo za podobne operacije v istem sektorju.
5. Vrednosti, ki niso 4 %, se lahko utemeljijo na podlagi:
(a)
posebnih makroekonomskih razmer v državi članici ter mednarodnih makroekonomskih trendov in konjunkture ali
(b)
vrste vlagatelja ali strukture izvajanja, kot so javno-zasebna partnerstva, ali
(c)
vrste zadevnega sektorja.
6. Za določitev specifičnih finančnih diskontnih stopenj države članice ocenijo povprečni dolgoročni donos alternativne in netvegane naložbene košarice na nacionalni ali mednarodni ravni, ki je zanje najbolj relevantna. Upravičencem se zagotovijo informacije o različnih finančnih diskontnih stopnjah.
ODDELEK IV
Opredelitev pavšalnih stopenj za posredne stroške in povezanih metod, ki se uporabljajo v okviru drugih politik Unije
Člen 20
Financiranje na podlagi pavšalnih stopenj za posredne stroške na podlagi Uredbe (EU) št. 1290/2013
(drugi pododstavek člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Posredni stroški se lahko izračunajo na podlagi pavšalne stopnje, določene v skladu s členom 29(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 za naslednje vrste operacij ali projektov, ki so del operacij:
(a)
operacije, ki jih podpira ESRR v okviru področnih oznak intervencije 056, 057 ali 060-065, kot so določene v tabeli 1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014 (5), ter se izvajajo v okviru ene od prednostnih naložb iz člena 5(1)(a) in (b), (2)(b), (3)(a) in (c) ter (4)(f) Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6);
(b)
operacije, ki jih podpira ESS v okviru področne oznake intervencije 04, kot je določena v tabeli 6 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 215/2014, ter prispevajo h krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij v skladu s členom 3(2)(c) Uredbe (EU) št. 1304/2013;
(c)
operacije, ki jih podpira EKSRP v skladu s členi 17, 26 ali 35 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter prispevajo k prednostni nalogi Unije iz člena 5(1) navedene uredbe. Kadar se operacija načrtuje v skladu s členoma 17 in 26 Uredbe (EU) št. 1305/2013, se upoštevajo samo operacije, ki jih izvaja operativna skupina evropskega partnerstva za inovacije in se financirajo v skladu s členom 35(1)(c) navedene uredbe;
(d)
operacije, ki jih podpira ESPR in se načrtujejo v skladu s členi 28, 37 ali 41(5) bodočega pravnega akta Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020.
Člen 21
Financiranje na podlagi pavšalnih stopenj za posredne stroške na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012
(drugi pododstavek člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Posredni stroški se lahko izračunajo na podlagi pavšalne stopnje, določene v skladu s členom 124(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), za naslednje vrste operacij ali projektov, ki so del operacij:
(a)
operacije, ki jih podpira ESRR v okviru področnih oznak intervencije 085, 086 ali 087, kot so opredeljene v tabeli 1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014, ter se izvajajo v okviru ene od prednostnih naložb iz člena 5(5)(a) in (6)(d) Uredbe (EU) št. 1301/2013;
(b)
operacije, ki jih podpira ESS v okviru področne oznake intervencije 01, kot je opredeljena v tabeli 6 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014, ter prispevajo k prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko vzdržno, v skladu s členom 3(2)(a) Uredbe (EU) št. 1304/2013;
(c)
operacije, ki jih podpira EKSRP v skladu s členoma 17 in 25 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter prispevajo k prednostni nalogi Unije iz člena 5(4) in (5) navedene uredbe;
(d)
operacije, ki jih podpira ESPR in se načrtujejo v skladu s členom 36, členom 38, členom 39(1), členom 46(1)(e) in (i), členom 54 ter členom 79c(1)(b) bodočega pravnega akta Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020.
POGLAVJE III
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO TRETJI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI Z ESRR IN KOHEZIJSKIM SKLADOM GLEDE METODOLOGIJE ZA IZVAJANJE PREGLEDA KAKOVOSTI VELIKIH PROJEKTOV
Člen 22
Zahteve za neodvisne strokovnjake, ki opravijo pregled kakovosti
(četrti odstavek člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pregled kakovosti velikih projektov iz tretjega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 opravijo neodvisni strokovnjaki, ki:
(a)
imajo obsežne tehnične izkušnje v zvezi z vsemi stopnjami cikla projekta;
(b)
imajo obsežne mednarodne izkušnje v zadevnih naložbenih področjih;
(c)
imajo obsežno strokovno znanje na področju analize in ocene družbeno-gospodarskih koristi;
(d)
imajo obsežno znanje in izkušnje na področju zadevnega prava Unije ter politik in postopkov;
(e)
so neodvisni od vseh organov, neposredno ali posredno vključenih v postopke odobritve, izvajanja ali delovanja velikega projekta;
(f)
so brez navzkrižja interesov na kateri koli ravni v zvezi z velikim projektom;
(g)
nimajo komercialnega interesa v zvezi z velikim projektom;
(h)
imajo potrebna jezikovna znanja.
2. Kadar država članica za opravljanje teh nalog predlaga neodvisne strokovnjake, ki se jim ne zagotavlja tehnična podpora na pobudo Komisije iz člena 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013, v skladu s tretjim odstavkom člena 101 navedene uredbe Komisiji predloži zahtevek za pridobitev soglasja. To soglasje temelji na dokumentih, ki dokazujejo, da strokovnjaki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 tega člena.
Komisija državo članico v treh mesecih od predložitve zahtevka obvesti, ali se strinja s predlogom v zvezi z neodvisnimi strokovnjaki.
Člen 23
Pregled kakovosti velikih projektov
(četrti odstavek člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Neodvisni strokovnjaki izvedejo oceno na podlagi informacij iz točk (a) do (i) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Neodvisni strokovnjaki lahko zahtevajo dodatne elemente v zvezi s temi informacijami, ki so po njihovem mnenju potrebni za pregled kakovosti.
Država članica se z neodvisnimi strokovnjaki lahko dogovori, da se to delo dopolni z ogledi na terenu.
Neodvisni strokovnjaki se lahko po dogovoru z državami članicami za izvedbo ocene s Komisijo posvetujejo o relevantnih vprašanjih glede državne pomoči.
2. Neodvisni strokovnjaki pri pregledu kakovosti sprejmejo naslednje ukrepe:
(a)
preverijo, ali je operacija veliki projekt v smislu člena 100 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali veliki projekt ni končana operacija v smislu člena 2(14) in člena 65(6) navedene uredbe ter ali je veliki projekt vključen v ustrezen operativni program;
(b)
preverijo popolnost, doslednost in točnost informacij iz točk (a) do (i) prvega pododstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013, predloženih v obliki iz petega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(c)
ocenijo kakovost velikega projekta na podlagi meril iz Priloge II k tej uredbi;
(d)
pripravijo poročilo o neodvisnem pregledu kakovosti (v nadaljnjem besedilu: poročilo) v obliki iz tretjega pododstavka člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Neodvisni strokovnjaki v poročilu nedvoumno navedejo in utemeljijo svoje ugotovitve v zvezi z elementi iz tega odstavka.
3. Veliki projekt se pri pregledu kakovosti oceni pozitivno v smislu člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če neodvisni strokovnjaki ugotovijo, da so izpolnjena vsa merila iz Priloge II k tej uredbi.
POGLAVJE IV
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO ČETRTI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI Z ESRR, ESS, KOHEZIJSKIM SKLADOM IN ESPR
ODDELEK I
Podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki
Člen 24
Podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki
(člen 125(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Informacije o podatkih, ki jih je treba beležiti in hraniti v računalniški obliki za vsako operacijo v sistemu spremljanja, vzpostavljenega v skladu s členom 125(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, so določene v Prilogi III k tej uredbi.
2. Podatki se beležijo in hranijo za vsako operacijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih, če je to primerno, da se omogoči njihova agregacija, kadar je to potrebno za namene spremljanja, ocenjevanja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije. Možna mora biti tudi agregacija takih podatkov za celotno programsko obdobje. Za ESS se podatki beležijo in hranijo tako, da se organom upravljanja omogoči izvajanje nalog v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem v skladu z zahtevami iz člena 56 Uredbe (EU) št. 1303/2013, členov 5 in 19 Uredbe (EU) št. 1304/2013 ter prilog I in II k navedeni uredbi.
3. Kadar operacija prejema podporo iz več kot enega operativnega programa, prednostne naloge ali sklada ali v okviru več kot ene kategorije regij, se informacije iz polj 23-113 Priloge III beležijo tako, da se omogoči razčlenitev podatkov po operativnem programu, prednostni nalogi, skladu ali kategoriji regij. Poleg tega mora biti podatke za kazalnike iz polj 31-40 Priloge III mogoče razčleniti po prednostni naložbi in spolu, kadar je to primerno.
ODDELEK II
Revizijska sled in uporaba podatkov, zbranih med revizijami
Člen 25
Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled
(člen 125(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled v zvezi z računovodsko evidenco, ki jo je treba voditi, in dokazili, ki jih je treba hraniti, so naslednje:
(a)
na podlagi revizijske sledi je mogoče preveriti, ali so bila uporabljena merila za izbor, ki jih je za operativni program določil odbor za spremljanje;
(b)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo podporo iz člena 67(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobno računovodsko evidenco in dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci;
(c)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo podporo iz člena 67(1)(b) in (c) in člena 109 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013 revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na učinke ali rezultate, in dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci, po potrebi vključno z dokumenti o metodi za določitev standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov;
(d)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členoma 67(1)(d) in 68(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 revizijska sled potrjuje in utemeljuje metodo izračuna, kadar je to primerno, in podlago, na kateri so bile določene pavšalne stopnje, ter upravičene neposredne stroške ali stroške, prijavljene v okviru drugih izbranih kategorij, za katere se uporablja pavšalna stopnja;
(e)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členom 68(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1304/2013 in členom 20 Uredbe (EU) št. 1299/2013, revizijska sled omogoča utemeljitev upravičenih neposrednih stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja;
(f)
revizijska sled omogoča preverjanje plačila javnega prispevka upravičencu;
(g)
za vsako operacijo, če je primerno, revizijska sled vključuje tehnične specifikacije in finančni načrt, dokumente o odobritvi nepovratnih sredstev, dokumente v zvezi s postopki javnih naročil, poročila upravičenca ter poročila o opravljenih preverjanjih in revizijah;
(h)
revizijska sled vključuje informacije o preverjanju upravljanja in revizijah, opravljenih v zvezi z operacijo;
(i)
brez poseganja v člen 19(3) ter prilogi I in II k Uredbi (EU) št. 1304/2013 revizijska sled omogoča uskladitev podatkov v zvezi s kazalniki učinka operacije s cilji, sporočenimi podatki in rezultati programa;
(j)
pri finančnih instrumentih revizijska sled zajema dokazila iz člena 9(1)(e) te uredbe.
Pri stroških iz točk (c) in (d) je mogoče na podlagi revizijske sledi preveriti, ali je metoda izračuna, ki jo je uporabil organ upravljanja, skladna s členom 67(5) in členom 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter členom 14(3) Uredbe (EU) št. 1304/2013.
2. Organ upravljanja zagotovi razpoložljivost evidence o imenu in lokaciji organov, ki hranijo vsa potrebna dokazila za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, ki izpolnjuje vse minimalne zahteve iz odstavka 1.
Člen 26
Uporaba podatkov, ki jih pri revizijah zberejo uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije
(člen 127(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči kakršno koli nedovoljeno razkritje ali dostop do podatkov, ki jih zbere pri revizijah.
2. Komisija uporablja podatke, zbrane pri revizijah, izključno za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam imata dostop do zbranih podatkov.
3. Zbrani podatki se v skladu z veljavnimi pravili brez izrecnega soglasja države članice, ki je predložila podatke, ne pošiljajo drugim osebam razen osebam v državah članicah ali v institucijah Unije, katerih dolžnosti zahtevajo, da imajo dostop do njih.
Oddelek III
Področje uporabe in vsebina revizij operacij in računovodskih izkazov ter metodologija za izbor vzorca operacij
Člen 27
Revizije operacij
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizije operacij se za vsako obračunsko leto izvedejo na vzorcu operacij, izbranem po metodi, ki jo določi ali potrdi revizijski organ v skladu s členom 28 te uredbe.
2. Revizije operacij se izvedejo na podlagi dokazil, ki tvorijo revizijsko sled; preverita se zakonitost in pravilnost izdatkov, prijavljenih Komisiji, vključno z naslednjim:
(a)
ali je bila operacija izbrana v skladu z merili za izbor, ki se uporabljajo za operativni program, ali ni bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, še preden je upravičenec vložil vlogo za financiranje v okviru operativnega programa, ter ali se izvaja v skladu s sklepom o odobritvi ter v času revizije izpolnjuje vse veljavne pogoje v zvezi s svojo funkcionalnostjo, uporabo in cilji, ki jih je treba doseči;
(b)
ali izdatki, prijavljeni Komisiji, ustrezajo računovodski evidenci in potrebna dokazila izkazujejo ustrezno revizijsko sled v skladu s členom 25 te uredbe;
(c)
pri izdatkih, prijavljenih Komisiji in določenih v skladu s členom 67(1)(b) in (c) in členom 109 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013, ali so bili doseženi učinki in rezultati, ki so podlaga za izplačila upravičencu, ali so podatki o udeležencih ali druga evidenca učinkov in rezultatov v skladu z informacijami, predloženimi Komisiji, ter ali potrebna dokazila izkazujejo ustrezno revizijsko sled v skladu s členom 25 te uredbe.
Pri reviziji se preveri tudi, ali je bil javni prispevek upravičencu izplačan v skladu s členom 132(1) Uredbe (EU) št. 3013/2013.
3. Revizije operacij po potrebi vključujejo preverjanje fizičnega izvajanja operacij na kraju samem.
4. Pri reviziji operacij se preverita točnost in popolnost ustreznih izdatkov, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v svoj računovodski sistem, ter usklajenost revizijske sledi na vseh ravneh.
5. Kadar se ugotovljene težave zdijo sistematične in tako pomenijo tveganje za druge operacije v okviru operativnega programa, revizijski organ zagotovi dodatna preverjanja, po potrebi tudi z dodatnimi revizijami, da se opredeli obseg takih težav, in priporoči potrebne popravne ukrepe.
6. Pri poročanju Komisiji o letni pokritosti za revidirani znesek izdatkov veljajo samo izdatki, ki spadajo v področje uporabe revizije, opravljene v skladu z odstavkom 1. V ta namen se uporabi vzorec poročila o nadzoru iz člena 127(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 28
Metodologija za izbor vzorca operacij
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizijski organ določi metodo za izbor vzorca (v nadaljnjem besedilu: metoda vzorčenja) v skladu z zahtevami iz tega člena ob upoštevanju mednarodno priznanih revizijskih standardov, kot so INTOSAI, IFAC ali IIA.
2. Poleg pojasnil, navedenih v revizijski strategiji, revizijski organ vodi evidenco dokumentacije in strokovne presoje, uporabljene za določitev metod vzorčenja, ki zajemajo faze načrtovanja, izbora, preskušanja in vrednotenja, da se dokaže primernost izbrane metode.
3. Vzorec mora biti reprezentativen za populacijo, iz katere se izbere, in revizijskemu organu omogočiti pripravo zanesljivega revizijskega mnenja v skladu s členom 127(5)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Navedena populacija zajema izdatke operativnega programa ali skupine operativnih programov, zajetih v skupnem sistemu upravljanja in nadzora, ki so vključeni v vloge za plačila, predložene Komisiji v skladu s členom 131 Uredbe (EU) št. 1303/2013 za določeno obračunsko leto. Vzorec se lahko izbere med obračunskim letom ali po njem.
4. Za namen uporabe člena 127(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je metoda vzorčenja statistična, če zagotavlja:
(i)
naključni izbor vzorčnih enot;
(ii)
uporabo teorijo verjetnosti za vrednotenje vzorčnih rezultatov, vključno z merjenjem in nadzorom tveganja pri vzorčenju ter načrtovane in dosežene natančnosti.
5. Metoda vzorčenja zagotavlja naključen izbor vsake vzorčne enote v populaciji, in sicer tako da se enote, ki sestavljajo vzorec, izberejo na podlagi naključnih številk, določenih za vsako enoto populacije, ali s sistematskim izborom z uporabo naključnega izhodišča in sistematskega pravila za izbor dodatnih enot.
6. Vzorčno enoto določi revizijski organ na podlagi strokovne presoje. Vzorčna enota je lahko operacija, projekt, ki je del operacije, ali zahtevek upravičenca za izplačilo. V poročilo o nadzoru se vključijo informacije o določeni vrsti vzorčne enote in strokovni presoji, uporabljeni v ta namen.
7. Če skupni izdatki vzorčne enote za obračunsko leto ustrezajo negativnemu znesku, se ta izključi iz populacije iz odstavka 3 in revidira ločeno. Revizijski organ lahko izbere vzorec tudi iz te ločene populacije.
8. Kadar se uporabljajo pogoji za sorazmerni nadzor iz člena 148(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko revizijski organ enote iz navedenega člena izključi iz populacije, na kateri se izvaja vzorčenje. Če je bila zadevna operacija že izbrana v vzorec, jo revizijski organ nadomesti z ustreznim naključnim izborom.
9. Predmet revizije so vsi izdatki v vzorcu, prijavljeni Komisiji.
Kadar izbrane vzorčne enote vključujejo veliko zahtevkov za plačilo ali računov, jih revizijski organ lahko revidira z izborom manjšega vzorca, pri čemer izbere zahtevke za plačilo ali račune na podlagi istih parametrov vzorčenja, ki se uporabljajo za izbor vzorčnih enot glavnega vzorca.
V tem primeru se ustrezna velikost vzorca izračuna znotraj vsake vzorčne enote, ki jo je treba revidirati, v vsakem primeru pa ta za vsako vzorčno enoto ne sme biti manjša od 30 zahtevkov za plačilo ali računov.
10. Revizijski organ lahko razsloji populacijo, tako da jo razdeli na podpopulacije, od katerih je vsaka skupina vzorčnih enot s podobnimi značilnostmi, zlasti v smislu tveganja ali pričakovane stopnje napake, ali kadar populacija vključuje operacije, ki zajemajo finančne prispevke iz operativnega programa za finančne instrumente ali druge postavke visoke vrednosti.
11. Revizijski organ oceni zanesljivost sistema kot visoko, povprečno ali nizko ter pri določitvi tehničnih parametrov vzorčenja upošteva rezultate revizij sistemov, da se tako na podlagi revizij sistemov in operacij doseže visoka skupna stopnja zagotovila. Če se sistem oceni kot sistem z visoko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 60 %. Če je sistem ocenjen kot sistem z nizko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 90 %. Najvišja raven pomembnosti znaša 2 % izdatkov iz odstavka 3.
12. Kadar se ugotovijo nepravilnosti ali tveganje nepravilnosti, revizijski organ na podlagi strokovne presoje odloči, ali je treba revidirati dopolnilni vzorec dodatnih operacij ali delov operacij, ki niso bili revidirani v naključnem vzorcu, da se upoštevajo ugotovljeni posebni dejavniki tveganja.
13. Revizijski organ rezultate revizij dopolnilnega vzorca analizira ločeno, na podlagi navedenih rezultatov sprejme ugotovitve in jih sporoči Komisiji v letnem poročilu o nadzoru. Nepravilnosti, odkrite v dopolnilnem vzorcu, se ne vključijo v izračun napovedane naključne napake naključnega vzorca.
14. Revizijski organ na podlagi rezultatov revizij operacij v okviru priprave revizijskega mnenja in poročila o nadzoru iz člena 127(5)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, izračuna skupno stopnjo napake, ki je vsota napovedanih naključnih napak in, če je primerno, sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak, deljena s populacijo.
Člen 29
Revizije računovodskih izkazov
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizijski organ opravi revizije računovodskih izkazov iz člena 137(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 za vsako obračunsko leto.
2. Revizija računovodskih izkazov zagotovi razumno zagotovilo popolnosti, točnosti in resničnosti zneskov, prikazanih v računovodskih izkazih.
3. Za namene odstavkov 1 in 2 revizijski organ upošteva zlasti rezultate revizij sistema, opravljenih pri organu za potrjevanje, in rezultate revizij operacij.
4. Revizija sistema vključuje preverjanje zanesljivosti računovodskega sistema organa za potrjevanje ter, na podlagi vzorca, točnosti izdatkov za umaknjene in izterjane zneske, kakor so bili zabeleženi v računovodskem sistemu organa za potrjevanje.
5. Za pripravo revizijskega mnenja ter da bi lahko presodil, ali računovodski izkazi dajejo resnično in pošteno sliko, revizijski organ preveri, ali so vsi elementi, ki se zahtevajo v členu 137 Uredbe (EU) št. 1303/2013, pravilno vključeni v računovodske izkaze in ustrezajo računovodski evidenci, ki jo vodijo vsi ustrezni organi in upravičenci. Revizijski organ na podlagi računovodskih izkazov, ki mu jih predloži organ za potrjevanje, zlasti preveri, ali:
(a)
skupni znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih v skladu s členom 137(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ustreza izdatkom in pripadajočemu javnemu prispevku iz vlog za plačila, predloženih Komisiji za zadevno obračunsko leto, v primeru razlik pa tudi, ali računovodski izkazi vsebujejo ustrezna pojasnila za uskladitvene zneske;
(b)
zneski, ki so bili umaknjeni in izterjani med obračunskim letom, zneski, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterjave, ki se izvedejo v skladu s členom 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ter neizterljivi zneski, prikazani v računovodskih izkazih, ustrezajo zneskom v računovodskih sistemih organa za potrjevanje in temeljijo na odločitvah pristojnega organa upravljanja ali organa za potrjevanje;
(c)
so bili izdatki v skladu s členom 137(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 po potrebi izključeni iz računovodskih izkazov in ali so bili vsi potrebni popravki upoštevani v računovodskih izkazih za zadevno obračunsko leto;
(d)
se prispevki programa, izplačani finančnim instrumentom, in predhodna plačila državne pomoči, izplačane upravičencem, ujemajo z informacijami, ki so na voljo pri organu upravljanja in organu za potrjevanje.
Preverjanja iz točk (b), (c) in (d) se lahko izvedejo na podlagi vzorca.
ODDELEK IV
Finančni popravki Komisije pri sistemskih pomanjkljivostih
Člen 30
Merila za določitev resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora
(člen 144(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Komisija svojo oceno uspešnega delovanja sistema upravljanja in nadzora utemelji na podlagi rezultatov vseh razpoložljivih revizij sistemov, vključno s preizkusi kontrol, in revizij operacij.
Ocena zajema notranji nadzor programa, dejavnosti upravljanja, nadzora in spremljanja, ki jih izvajata organ upravljanja in organ za potrjevanje, in nadzorne dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 Priloge IV.
Izpolnjevanje teh ključnih zahtev se oceni na podlagi kategorij iz tabele 2 Priloge IV.
2. Za resno pomanjkljivost v učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora gre, če se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 13, 15, 16 in 18 tabele 1 Priloge IV ali za dve ali več druge ključne zahteve iz tabele 1 Priloge IV oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 Priloge IV.
Člen 31
Merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov ter merila za določitev stopnje finančnega popravka
(člen 144(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kadar Komisija ugotovi eno ali več resnih pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora, se za ves operativni program ali njegov del uporabijo finančni popravki.
Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu operacij, se ne glede na prvi pododstavek za ves operativni program ali njegov del uporabijo ekstrapolirani finančni popravki, s čimer se omogoči natančnejša količinska opredelitev tveganja za proračun Unije. V tem primeru se za določitev finančnega popravka rezultati pregleda reprezentativnega vzorca ekstrapolirajo na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec.
2. Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih elementov:
(a)
relativnega pomena resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v okviru sistema upravljanja in nadzora kot celote;
(b)
pogostosti in obsega resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti;
(c)
stopnje tveganja izgube za proračun Unije.
3. Ob upoštevanju teh elementov se stopnja finančnega popravka določi, kot sledi:
(a)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %;
(b)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako pogoste in razširjene, da pomenijo zelo resno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %;
(c)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %;
(d)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %.
4. Če bi bila uporaba pavšalne stopnje iz odstavka 3 nesorazmerna, se stopnja popravka zmanjša.
5. Če po uporabi finančnega popravka v obračunskem letu pristojni organi ne sprejmejo ustreznih popravnih ukrepov in se v naslednjem obračunskem letu ugotovi ista resna pomanjkljivost ali resne pomanjkljivosti, se lahko stopnja popravka poviša na stopnjo, ki ne presega stopnje naslednje višje kategorije.
Člen 32
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Kar zadeva informacije o podatkih iz Priloge III, ki se beležijo in hranijo, se člen 24 uporablja od 1. decembra 2014, razen podatkovnih polj od 23 do 40, od 71 do 78 in od 91 do 105. V zvezi s temi polji iz Priloge III se člen 24 uporablja od 1. julija 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. marca 2014