ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1222/2014 НА КОМИСИЯТА
от 8 октомври 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти за уточняване на методиката за определяне на глобалните системно значими институции и за определяне на подкатегориите глобални институции със системно значение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 131, параграф 18 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2013/36/ЕС компетентните или оправомощени органи на държавите членки се упълномощават да налагат по-високи капиталови изисквания по отношение на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ), за да компенсират по-високия риск, който Г-СЗИ представляват за финансовата система и възможните последици за данъкоплатците от тяхната несъстоятелност. С тази директива се очертават някои основни принципи на методиката за идентифициране на Г-СЗИ и за разпределението на Г-СЗИ по подкатегории в съответствие с тяхното системно значение. В съответствие с това разпределение към тях ще се прилага допълнително изискване за базов собствен капитал от първи ред - буфер за Г-СЗИ. Тази методика за идентификация и разпределение на Г-СЗИ се основава на пет категории, които измерват системното значение на дадена банка за глобалния финансов пазар, и се уточнява допълнително с настоящия регламент.
(2)
С цел да се спази подходът на Директива 2013/36/ЕС, настоящият регламент следва да вземе предвид стандартите за методиката на оценката на банки със системно значение в глобален мащаб и за изискването на Базелския комитет за банков надзор за по-висок капацитет за поемане на загуби, които се основават на рамката за глобалните финансови институции със системно значение, установена от Съвета за финансова стабилност, след доклада „Намаляване на моралния риск, свързан с финансови институции от системно значение - препоръки на СФС и срокове“ („Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“).
(3)
В Директива 2013/36/ЕС се посочва ясно, че идентификацията и методиката за разпределение са хармонизирани във всички държави членки чрез използването на единни и прозрачни параметри за определяне на общ рейтинг (оценка) на системното значение на даден субект. За да гарантира, че извадката от банки и банкови групи - както от Съюза, така и от трети държави, служещи като еталон за отразяване на световната финансова система, е еднаква в целия Съюз, Европейският банков орган (ЕБО) следва да определи тази извадка. Към изключения и допълнения на тази извадка въз основа на надзорните правомощия следва да се прибягва само за да се осигури функцията ѝ на еталон, като не следва да се отчитат други съображения.
(4)
Процесът на определяне на буфер за Г-СЗИ следва да се базира на сравними данни и следва да взема под внимание нуждата на институциите от яснота по въпроса дали и в какъв размер изискването за буфер ще се прилага спрямо тях. Ето защо в методиката следва да бъдат включени сроковете и процедурите за този процес. Тъй като обаче идентификацията на Г-СЗИ следва да се основава на актуални данни, свързани с извадката от големи световни банкови групи, някои от които са лицензирани в трети държави, необходимите данни няма да бъдат на разположение по-рано от втората половина на всяка година. За да се даде възможност на институциите да спазват изискванията, произтичащи от статута им на Г-СЗИ, изискването за буфер следва да влиза в сила приблизително една година след тяхното определяне като Г-СЗИ.
(5)
В Директива 2013/36/ЕС се определят пет категории за оценка на системната значимост, които са съставени от количествени показатели. С цел да се сведе до минимум административната тежест за институциите и органите, тези категории са идентични на прилаганите от Базелския комитет за банков надзор. При последващото определяне на количествени показатели настоящият регламент следва да възприеме същия подход. Показателите следва да бъдат избирани така, че да отразяват различните аспекти на потенциалните отрицателни външни последици от изпадането в несъстоятелност на даден субект, както и критичността на неговото значение за стабилността на финансовата система. Референтната система за оценка на системното значение следва да бъдат световните финансови пазари и световната икономика.
(6)
За определянето на точна методика за установяване и класифициране на Г-СЗИ в съответствие с основните правила, посочени в Директива 2013/36/ЕС, е важно да бъдат изяснени понятията „разглеждан субект“, „стойност на показателя“, „деноминатор“, и „граничен рейтинг“ („гранична оценка“) чрез изрични определения за целите на настоящия регламент.
(7)
Системното значение на всяка банкова група, измерено посредством показателите на консолидирана основа, следва да бъде изразено като отделна обща оценка за дадена година, определяща позицията на банковата група спрямо други субекти, включени в извадката. Банките следва да бъдат определени като глобални системно значими институции (Г-СЗИ) и да бъдат разпределени в подкатегории, към които въз основа на тази оценка се прилагат различни изисквания за капиталов буфер. При изчисляване на рейтинга като средна стойност от рейтингите по отделните категории всяка от петте категории следва да бъде с тегло 20 %. Към категорията „заменяемост“ за целите на изчисляване на общата оценка следва да се прилага горна граница, като се има предвид, че въз основа на анализ на данните, до и включително 2013 година, тази категория оказва непропорционално високо въздействие върху оценката на банките, които са с господстващо положение при предоставянето на платежни услуги, на услуги по поемане на емисии и доверително пазене.
(8)
Компетентните органи следва да имат възможността да упражняват разумно надзорните си правомощия за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска в по-висока подкатегория или подкатегории или за определяне на даден субект като Г-СЗИ при обща оценка, която е по-ниска от граничната стойност за най-ниската подкатегория. Тъй като тази идентификация чрез надзорно решение има същата цел, както редовния процес на оценяване, критерият, върху който решението следва да се основава, също следва да бъде системното значение на банката за глобалния финансов пазар и в световната икономика, в съответствие с методологията, използвана от Базелския комитет за банков надзор. Рискът от фалит на банката не следва да бъде критерий, тъй като той вече е отразен в други пруденциални изисквания, наред с другото - в общия размер на рисковите експозиции и, когато е приложимо - в допълнителните капиталови изисквания, като например за буфер за системен риск.
(9)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(10)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена съгласно член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(11)
Настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г., тъй като изискването за поддържане на буфер за Г-СЗИ, определено в член 131, параграф 4 от Директива 2013/36/ЕС, ще се прилага и въвежда постепенно от 1 януари 2016 г. Поради тази причина, а също и с оглед на своевременното информиране на институциите за приложимия за тях буфер за Г-СЗИ, както и за да им бъде предоставено достатъчно време за набиране на необходимия капитал, Г-СЗИ следва да бъдат идентифицирани най-късно в началото на 2015 г.
(12)
Изискването за буфер за Г-СЗИ следва бъде въведено постепенно в рамките на тригодишен период в съответствие с член 162, параграф 5 от Директива 2013/36/ЕС: първата стъпка на изискването по член 162, параграф 5, буква а) от Директива 2013/36/ЕС следва да се прилага от 1 януари 2016 г. за онези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от съответните власти в началото на 2015 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2014 г. Втората стъпка, посочена в член 162, параграф 5, буква б) от Директива 2013/36/ЕС относно изискването за буфер за Г-СЗИ, следва да се прилага от 1 януари 2017 г. за тези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от компетентните органи до края на 2015 г., или най-късно от началото на 2016 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя методиката, в съответствие с която органът на държава членка, посочен в член 131, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС (наричан по-долу „компетентният орган“), идентифицира на консолидирана основа разглеждания субект като глобална системно значима институция (Г-СЗИ), както и методиката за определянето на подкатегориите Г-СЗИ и разпределението на Г-СЗИ по тези подкатегории въз основа на системната им значимост, както и - като част от методиката - графиците и данните, използвани за идентификация.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„разглеждан субект“ означава институция майка от ЕС или финансов холдинг майка от ЕС, или смесен финансов холдинг майка от ЕС или институция, която не е дъщерно предприятие на институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка от ЕС или смесен финансов холдинг майка от ЕС;
(2)
„стойност на показателя“ означава индивидуалната стойност на показателя за всеки от показателите по член 6 и за всеки разглеждан субект от извадката и съпоставима индивидуална стойност, оповестявана публично в съответствие с международно договорените стандарти - за всяка банка, получила разрешение в трета държава.
(3)
„деноминатор“ означава за всеки показател общата агрегирана стойност на стойностите на показателите на разглежданите субекти и банки, лицензирани в трети държави, обхванати от извадката;
(4)
„гранична оценка“ означава количествена оценка за определяне на стойността на най-долната граница и границите между петте подкатегории, както са определени в член 131, параграф 9 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 3
Общи параметри на методиката
1. ЕБО определя извадка от институции или групи, чиито стойности на показателите се използват за референтни стойности, представителни за световния банков сектор за целите на изчисляването на оценките при отчитане на международно приетите стандарти, по-специално - извадката, използвана от Базелския комитет по банков надзор за идентифициране на банки със системно значение в глобален мащаб. До 31 юли всяка година ЕБО уведомява компетентните органи за включените в извадката разглеждани субекти.
Извадката се състои от разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави, и включва 75-те най-големи сред тях въз основа на общата експозиция, както е определено в член 6, параграф 1, както и разглеждани субекти, определени като Г-СЗИ, и банки в трети държави, определени като глобални системно значими институции през предходната година.
ЕБО изключва или добавя разглеждани субекти или банки, лицензирани в трети държави, ако и доколкото е необходимо да се гарантира подходяща референтна система за оценяване на системната значимост като отражение на световните финансови пазари и световната икономика, като взема предвид международно приетите стандарти, включително използваната извадка от Базелския комитет за банков надзор.
2. Не по-късно от 31 юли всяка година компетентният орган докладва на ЕБО стойността на показателя на всеки разглеждан субект с мярка за експозиция над 200 млрд. евро, лицензирана в рамките на юрисдикцията. Компетентният орган гарантира, че стойностите на показателите са идентични с представените на Базелския комитет за банков надзор и с оповестяваните от разглеждания субект в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1030/2014 на Комисията (3). Компетентният орган използва включените в него образци.
3. ЕБО изчислява деноминаторите въз основа на стойностите на показателите, докладвани от компетентния орган съгласно параграф 2, като взема предвид международно приетите стандарти, по-специално на деноминаторите, публикувани от Базелския комитет по банков надзор за съответната година, и ги съобщава на компетентните органи. Деноминаторът на даден показател представлява общата сума на стойностите на показателите за всички разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави и включени в извадката, както е докладвано за разглежданите субекти съгласно параграф 2 и оповестено от банките, лицензирани в трети държави на 31 юли от съответната година.
Член 4
Идентификационна процедура
1. Не по-късно от 15 декември на всяка година компетентният орган изчислява оценките на разглежданите субекти, включени в нотифицираната от Европейския банков орган извадка, които са лицензирани в неговата юрисдикция. В случаите, когато компетентният орган, разумно упражняващ надзорните си правомощия, определи разглеждан субект като Г-СЗИ в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС, компетентният орган предоставя на ЕБО не по-късно от 15 декември на всяка година подробно писмено изложение на аргументацията за своята оценка.
2. Идентифицирането на разглеждания субект като Г-СЗИ и причисляването му към подкатегория влиза в сила от 1 януари на втората година, следваща календарната година на определяне на деноминаторите в съответствие с член 3.
Член 5
Идентификация на Г-СЗИ, определяне на оценки и разпределяне по подкатегории
1. Стойностите на показателите се основават на докладваните данни за разглеждания субект за предходната финансова година на консолидирана основа, а за банките, лицензирани в трети държави - на данните, оповестени в съответствие с международно приетите стандарти. Компетентните органи могат да използват стойността на показателя на разглежданите субекти, чиято финансова година завършва на 30 юни, въз основа на тяхната позиция към 31 декември.
2. Компетентният орган определя оценката на всеки разглеждан субект от извадката като средна аритметична стойност на оценките от категорията, при максимална оценка от 500 базисни пункта за категорията, измерваща заменяемостта. Категорийната оценка се изчислява като средно аритметична стойност на стойностите, получени от разделянето на всяка от стойностите на показателите от тази категория на деноминатора на показателя, нотифициран от ЕБО. Оценките се изразяват в базисни пунктове и се закръгляват към най-близката цял базисен пункт.
3. Най-ниската гранична оценка е 130 базисни пункта. Подкатегориите се разпределят, както следва:
а)
подкатегория 1 включва оценки от 130 до 229 базисни пункта;
б)
подкатегория 2 включва оценки от 230 до 329 базисни пункта;
в)
подкатегория 3 включва оценки от 330 до 429 базисни пункта;
г)
подкатегория 4 включва оценки от 430 до 529 базисни пункта;
д)
подкатегория 5 включва оценки от 530 до 629 базисни пункта.
4. Компетентният орган определя разглеждания субект като Г-СЗИ, когато оценката на този субект е равна на или по-висока от най-ниската гранична оценка. Решението за определяне на разглеждания субект като Г-СЗИ при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали неговата несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
5. Компетентният орган разпределя Г-СЗИ към дадена подкатегория в съответствие с нейната оценка. Решението за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска към по-висока подкатегория при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква а) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали нейната несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
6. Решенията, посочени в параграфи 4 и 5, могат да бъдат подкрепени с допълнителни показатели, които не са показатели за вероятността разглежданият субект да изпадне в несъстоятелност. Тези решения обхващат добре документирана и проверима количествена и качествена информация.
Член 6
Показатели
1. Категорията, измерваща размера на групата, се състои от един показател, равен на общата експозиция на групата, както е пояснено допълнително в приложението.
2. Категорията, която измерва обвързаността на групата с финансовата система, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи в рамките на финансовата система;
б)
пасиви в рамките на финансовата система;
в)
ценни книжа, задълженията по които още не са погасени.
3. Категорията, която измерва заменяемостта на услугите или на финансовата инфраструктура, предоставяна от групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи под попечителство;
б)
разплащателна дейност;
в)
поемане на емисии на дългови и капиталови пазари.
4. Категорията, която измерва сложността на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
условна сума на извънборсовите деривати;
б)
активи, включени в ниво 3 от йерархията на справедливата стойност съобразно Регламент (ЕС) № 1255/2012 на Комисията (4);
в)
ценни книжа за търговия и на разположение за продажба.
5. Категорията, измерваща трансграничната дейност на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
вземания от субекти в други юрисдикции;
б)
задължения към субекти в други юрисдикции.
6. За данни, отчитани във валути, различни от еврото, компетентният орган използва подходящ обменен курс, като взема предвид референтния обменен курс, публикуван от Европейската централна банка и приложим на 31 декември, и международните стандарти. За показателя за разплащателната дейност, както е посочено в параграф 3, буква б), компетентният орган използва средната стойност на обменните курсове за съответната година.
Член 7
Преходни разпоредби
Чрез дерогация от член 3, параграф 1, първа алинея ЕБО определя извадка за идентифициране на разглеждания субект като Г-СЗИ за 2014 г. до 14 януари 2015 г. Компетентните органи докладват на ЕБО до 21 януари 2015 г. стойностите на показателите по отношение на разглежданите субекти в тази извадка въз основа на данните за финансовите резултати в края на годините преди юли 2014 г. Въз основа на тези стойности на показателите ЕБО изчислява до 30 януари 2015 г. деноминаторите за 2014 г. Въз основа на тези деноминатори компетентните органи определят резултатите за съответните структури за 2014 година. Те установяват Г-СЗИ и ги разпределят по подкатегории. Същевременно компетентният орган уведомява Комисията, ЕССР и ЕБО за Г-СЗИ и публикува имената им заедно с техните оценки за 2014 г. до 28 февруари 2015 г.
Чрез дерогация от член 4, параграф 2 идентификацията на разглеждания субект като Г-СЗИ и подкатегорията, към която той спада въз основа на резултатите за 2014 г., се прилага от 1 януари 2016 г.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 8 октомври 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1222/2014
z dne 8. oktobra 2014
o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 131(18) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva 2013/36/EU pooblašča pristojne ali imenovane organe držav članic, da naložijo strožje kapitalske zahteve globalnim sistemsko pomembnim institucijam (GSPI), da bi tako uravnotežili večje tveganje, ki ga GSPI predstavljajo za finančni sistem, in potencialni učinek njihovega propada na davkoplačevalce. Navedena direktiva navaja nekatera osnovna načela metodologije za določitev GSPI in razvrstitev GSPI v podkategorije v skladu z njihovim sistemskim pomenom. V skladu z navedeno razvrstitvijo se jim bo dodelila zahteva po dodatnem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, blažilniku za GSPI. Navedena metodologija za določitev in razvrstitev GSPI temelji na petih kategorijah, ki merijo sistemski pomen banke za svetovni finančni trg, in je nadalje opredeljena v tej uredbi.
(2)
Da bi ta uredba upoštevala pristop Direktive 2013/36/EU, bi morala upoštevati standarde za metodologijo ocenjevanja globalnih sistemsko pomembnih bank in za strožjo zahtevo Baselskega odbora za bančni nadzor glede pokrivanja izgub, ki temeljijo na okviru za globalne sistemsko pomembne institucije, vzpostavljenem s strani Odbora za finančno stabilnost po poročilu z naslovom „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“ (Zmanjšanje moralnega tveganja, ki ga predstavljajo sistemsko pomembne finančne institucije - priporočila in roki FSB).
(3)
Direktiva 2013/36/EU zagotavlja, da je metodologija za določitev in razvrstitev usklajena v vseh državah članicah z uporabo enotnih in preglednih parametrov za določanje skupnega rezultata za subjekt pri merjenju njegovega sistemskega pomena. Za zagotovitev, da je vzorec bank in bančnih skupin Unije ter tistih z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, ki predstavljajo referenčni okvir za prikaz svetovnega finančnega sistema, enoten za vso Unijo, bi moral navedeni vzorec določiti Evropski bančni organ (EBA). Izvzetja iz navedenega vzorca in dodatke k temu vzorcu na podlagi nadzorniške presoje bi bilo treba izbrati strogo zaradi zagotavljanja njegove funkcije kot referenčnega okvira in ne na podlagi drugih razlogov.
(4)
Postopek določitve GSPI bi moral temeljiti na primerljivih podatkih in upoštevati, da morajo biti institucije seznanjene s tem, ali in v kolikšni meri bo zanje veljala zahteva po blažilniku, zato bi bilo treba v metodologijo vključiti roke in procese za navedeni postopek. Ker pa bi določitev GSPI morala temeljiti na posodobljenih podatkih v zvezi z vzorcem velikih svetovnih bančnih skupin, od katerih so nekatere pridobile dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, zahtevani podatki ne bodo na voljo pred drugo polovico vsakega leta. Da bodo lahko institucije izpolnjevale zahteve na podlagi statusa kot GSPI, bi morala zahteva po blažilniku začeti veljati približno eno leto po njihovi določitvi za GSPI.
(5)
Direktiva 2013/36/EU določa pet kategorij, ki merijo sistemski pomen in vključujejo merljive kazalnike. Da bi se čim bolj zmanjšalo upravno breme za institucije in organe, so navedene kategorije enake tistim, ki jih uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Ta uredba bi morala pri nadaljnji opredelitvi merljivih kazalnikov uporabiti enak pristop. Kazalnike bi bilo treba izbrati tako, da bi izražali različne vidike potencialnih negativnih zunanjih učinkov propada subjekta in njegove funkcije, ki so pomembne za stabilnost finančnega sistema. Referenčni sistem za ocenjevanje sistemskega pomena bi morali biti svetovni finančni trgi in svetovno gospodarstvo.
(6)
Za določitev natančne metodologije za določitev in razvrstitev GSPI v skladu z osnovnimi pravili iz Direktive 2013/36/EU je treba jasno omejiti pojme „zadevni subjekt“, „vrednost kazalnika“, „imenovalec“ in „presečna vrednost rezultata“ z njihovo opredelitvijo za namene te uredbe.
(7)
Sistemski pomen posamezne bančne skupine, merjen s kazalniki na konsolidirani podlagi, bi bilo treba izraziti kot posamezni skupni rezultat za določeno leto, ki meri njen položaj glede na druge subjekte v vzorcu. Banke bi morale biti na podlagi navedenega skupnega rezultata določene za GSPI in razvrščene v podkategorije, za katere se bodo uporabljale različne zahteve za kapitalski blažilnik. Pri izračunu rezultata kot povprečja rezultatov posameznih kategorij bi morala vsaka izmed petih kategorij prejeti utež 20 %. Za kategorijo nadomestljivosti se je na podlagi analize podatkov do vključno leta 2013 izkazalo, da ima nesorazmerno velik učinek na rezultate za banke, ki so vodilne pri izvajanju plačilnih storitev, storitev odkupa izdaje vrednostnih papirjev in skrbništva sredstev, zato bi bilo treba za navedeno kategorijo pri izračunu skupnega rezultata uporabiti omejitev.
(8)
Zadevni organi bi morali imeti možnost, da uporabijo premišljeno nadzorniško presojo za prerazvrstitev GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo ali za opredelitev subjekta kot GSPI, ki ima skupni rezultat nižji od presečnih vrednosti rezultata najnižje podkategorije. Cilj te določitve z nadzorniško presojo je enak kot pri rednem postopku ocenjevanja, zato bi moralo biti merilo, na katerem bo temeljila ta presoja, tudi sistemski pomen banke za svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo, v skladu z metodologijo, ki jo uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Tveganje propada banke ne bi smelo biti merilo, saj je že upoštevano v drugih bonitetnih zahtevah, med drugim v znesku skupne izpostavljenosti tveganju in po potrebi v nadaljnjih kapitalskih zahtevah, kot je blažilnik sistemskih tveganj.
(9)
Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji.
(10)
EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
(11)
Ta uredba bi se morala uporabljati od 1. januarja 2015, saj se bo zahteva po vzdrževanju blažilnika za GSPI iz člena 131(4) Direktive 2013/36/EU uporabljala in bo postopno uvedena od 1. januarja 2016. Iz tega razloga in da so institucije pravočasno obveščene o blažilniku za GSPI, ki se zanje uporablja, ter da imajo na voljo dovolj časa za zbiranje zahtevanega kapitala, bi bilo treba GSPI določiti najpozneje na začetku leta 2015.
(12)
Zahteva po blažilniku za GSPI bi morala biti postopno uvedena v obdobju treh let v skladu s členom 162(5) Direktive 2013/36/EU: prvi korak zahteve iz člena 162(5)(a) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2016 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2014, določijo na začetku leta 2015. Drugi korak zahteve po blažilniku za GSPI iz člena 162(5)(b) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2017 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2015, določijo do konca leta 2015 ali najpozneje na začetku leta 2016 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
Ta uredba določa metodologijo, v skladu s katero organ iz člena 131(1) Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: zadevni organ) države članice na konsolidirani podlagi zadevni subjekt določi za globalno sistemsko pomembno institucijo (GSPI), metodologijo za opredelitev podkategorij GSPI in razvrstitev GSPI v navedene podkategorije na podlagi njihovega sistemskega pomena ter, v okviru zadevne metodologije, roke in podatke, ki se uporabijo za določitev.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„zadevni subjekt“ pomeni EU nadrejeno institucijo ali EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding ali institucijo, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga;
2.
„vrednost kazalnika“ pomeni posamezno vrednost kazalnika za vsak kazalnik iz člena 6 in vsak zadevni subjekt iz vzorca ter primerljivo posamezno vrednost za vsako banko z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretji državi, ki je bila javno razkrita v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi;
3.
„imenovalec“ pomeni za vsak kazalnik skupno vrednost vrednosti kazalnika zadevnih subjektov in bank v vzorcu, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah;
4.
„presečna vrednost rezultata“ pomeni vrednost rezultata, ki določa najnižjo mejo in meje med petimi podkategorijami, kot je opredeljeno v členu 131(9) Direktive 2013/36/EU.
Člen 3
Skupni parametri za metodologijo
1. EBA določi vzorec institucij ali skupin, katerih vrednosti kazalnika se bodo kot referenčne vrednosti, ki predstavljajo svetovni bančni sektor, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih standardov uporabile za izračun rezultatov, zlasti vzorec, ki ga Baselski odbor za bančni nadzor uporablja za določitev globalnih sistemsko pomembnih bank, in zadevne organe do 31. julija vsako leto obvesti o zadevnih subjektih, vključenih v vzorec.
Vzorec sestavljajo zadevni organi in banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, in sicer 75 največjih med njimi na podlagi skupne izpostavljenosti, kot je določeno v členu 6(1), zadevni subjekti, ki so bili določeni za GSPI, in banke v tretjih državah, ki so bile za globalne sistemsko pomembne določene v preteklem letu.
EBA po potrebi izključi ali doda zadevne subjekte ali banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah v obsegu, potrebnem za zagotavljanje ustreznega referenčnega sistema za ocenjevanje sistemskega pomena, ki odraža svetovne finančne trge in svetovno gospodarstvo, pri čemer upošteva mednarodno dogovorjene standarde, vključno z vzorcem, ki ga uporablja Baselski odbor za bančni nadzor.
2. Zadevni organ najpozneje 31. julija vsako leto EBA sporoči vrednosti kazalnika posameznega zadevnega subjekta z mero izpostavljenosti nad 200 milijard EUR, ki je subjekt z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji. Zadevni organ zagotovi, da so vrednosti kazalnika enake vrednostim, ki so bile sporočene Baselskemu odboru za bančni nadzor, in vrednostim, ki jih je navedeni zadevni organ razkril v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1030/2014 (3). Zadevni organ uporabi obrazce iz navedene izvedbene uredbe.
3. EBA izračuna imenovalce na podlagi vrednosti kazalnika, ki ga sporoči zadevni organ v skladu z odstavkom 2, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih standardov, zlasti imenovalce, ki jih Baselski odbor za bančni nadzor objavi za zadevno leto, in jih sporoči zadevnim organom. Imenovalec kazalnika je skupni znesek vrednosti kazalnika za vse zadevne subjekte in banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah v vzorcu, kot je bil sporočen za zadevne organe v skladu z odstavkom 2 ter kot so ga banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah razkrile 31. julija zadevnega leta.
Člen 4
Postopek opredelitve
1. Zadevni organ rezultate zadevnih subjektov z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji, vključene v vzorec, ki ga je sporočila EBA, izračuna najpozneje do 15. decembra vsakega leta. Ko zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje zadevni subjekt določi za GSPI v skladu s členom 131(10)(b) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje do 15. decembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za njegovo oceno v pisni obliki.
2. Določitev zadevnega subjekta za GSPI in razvrstitev v podkategorijo začne veljati 1. januarja drugega leta po koledarskem letu, v katerem so se določili imenovalci v skladu s členom 3.
Člen 5
Določitev za GSPI, določitev rezultatov in razvrstitev v podkategorije
1. Vrednosti kazalnikov temeljijo na sporočenih podatkih zadevnega subjekta za preteklo zaključeno poslovno leto na konsolidirani podlagi, za banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah pa na podatkih, razkritih v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi. Zadevni organi lahko pri zadevnih subjektih, katerih poslovno leto se zaključi 30. junija, uporabijo vrednosti kazalnika, ki temeljijo na položaju zadevnih subjektov dne 31. decembra.
2. Zadevni organ rezultat vsakega zadevnega subjekta v vzorcu določi kot enostavno povprečje rezultatov kategorije na podlagi najvišjega rezultata kategorije 500 bazičnih točk za kategorijo, ki meri nadomestljivost. Vsak rezultat kategorije se izračuna kot enostavno povprečje vrednosti, dobljenih z delitvijo posamezne vrednosti kazalnika navedene kategorije z imenovalcem kazalnika, ki ga sporoči EBA. Rezultati se izrazijo v bazičnih točkah in zaokrožijo na najbližjo celo bazično točko.
3. Najnižja presečna vrednost rezultata je 130 bazičnih točk. Podkategorije so razvrščene na naslednji način:
(a)
podkategorija 1 obsega rezultate od 130 do 229 bazičnih točk;
(b)
podkategorija 2 obsega rezultate od 230 do 329 bazičnih točk;
(c)
podkategorija 3 obsega rezultate od 330 do 429 bazičnih točk;
(d)
podkategorija 4 obsega rezultate od 430 do 529 bazičnih točk;
(e)
podkategorija 5 obsega rezultate od 530 do 629 bazičnih točk.
4. Zadevni organ določi zadevni subjekt za GSPI, ko je rezultat navedenega subjekta enak ali višji od najnižje presečne vrednosti rezultata. Odločitev glede določitve zadevnega subjekta za GSPI ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje v skladu s členom 131(10)(b) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad zadevnega subjekta močno negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo.
5. Zadevni organ v skladu z rezultatom GSPI razvrsti v podkategorijo. Odločitev glede prerazvrstitve GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje v skladu s členom 131(10)(a) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad zadevnega subjekta močneje negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo.
6. Odločitvi iz odstavkov 4 in 5 se lahko podpreta s pomožnimi kazalniki, ki niso kazalniki verjetnosti, da zadevni subjekt propade. Takšni odločitvi vsebujeta dobro dokumentirane ter preverljive kvalitativne in kvantitativne informacije.
Člen 6
Kazalniki
1. Kategorija, ki meri velikost skupine, obsega en kazalnik, enak skupni izpostavljenosti skupine, kot je nadalje določeno v Prilogi.
2. Kategorija, ki meri medsebojno povezanost skupine s finančnim sistemom, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:
(a)
sredstva znotraj finančnega sistema;
(b)
obveznosti znotraj finančnega sistema;
(c)
nedospele vrednostne papirje.
3. Kategorija, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jo zagotavlja skupina, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:
(a)
sredstva v skrbništvu;
(b)
plačilne dejavnosti;
(c)
prevzete posle na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala.
4. Kategorija, ki meri zapletenost skupine, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:
(a)
hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov prostega trga;
(b)
sredstva, vključena v raven 3 poštene vrednosti, merjene v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1255/2012 (4);
(c)
vrednostni papirji, namenjeni trgovanju in razpoložljivi za prodajo.
5. Kategorija, ki meri čezmejne dejavnosti skupine, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:
(a)
terjatve v sodni pristojnosti druge države;
(b)
obveznosti v sodni pristojnosti druge države.
6. Zadevni organ za podatke, sporočene v valuti, ki ni evro, uporabi ustrezni devizni tečaj, pri čemer upošteva referenčni devizni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka in velja dne 31. decembra, ter mednarodne standarde. Zadevni organ za kazalnik plačilne dejavnosti iz odstavka 3(b) uporabi povprečne devizne tečaje za zadevno leto.
Člen 7
Prehodne določbe
EBA z odstopanjem od prvega pododstavka člena 3(1) do 14. januarja 2015 določi vzorec za določitev zadevnega subjekta za GSPI za leto 2014. Zadevni organi vrednosti kazalnika v zvezi z zadevnimi subjekti v navedenem vzorcu na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2014, EBA sporočijo do 21. januarja 2015. EBA na podlagi navedenih vrednosti kazalnikov do 30. januarja 2015 izračuna imenovalce za leto 2014. Zadevni organi na podlagi navedenih imenovalcev določijo rezultate zadevnih subjektov za leto 2014. Določijo tudi GSPI in jih razvrstijo v podkategorije. Zadevni organ določene GSPI hkrati sporoči Komisiji, ESBR in EBA ter do 28. februarja 2015 objavi njihova imena skupaj z njihovimi rezultati za leto 2014.
Z odstopanjem od člena 4(2) se določitev zadevnega subjekta za GSPI in podkategorije, v katero je GSPI razvrščen na podlagi rezultatov za leto 2014, uporablja od 1. januarja 2016.
Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 8. oktobra 2014