РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1304/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 г.
относно Европейския социален фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 164 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява рамката за действие на Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за морско дело и рибарство и се определят по-специално тематичните цели, принципите и правилата, свързани с програмирането, мониторинга и оценката, управлението и контрола. Поради това е необходимо да се определят задачите и обхватът на ЕСФ, както и свързаните с тях инвестиционни приоритети, насочени към тематичните цели, и да се предвидят специфични разпоредби за видовете дейности, които могат да бъдат финансирани от ЕСФ.
(2)
ЕСФ следва да подобри възможностите за заетост, да засили социалното приобщаване, да се бори срещу бедността, да насърчава образованието, уменията и ученето през целия живот и да разработва политики за активно, всеобхватно и устойчиво приобщаване в съответствие със задачите, които са му поверени с член 162 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), като по този начин допринася за икономическото, социалното и териториалното сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС. В съответствие с член 9 от ДФЕС, ЕСФ следва да вземе предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, осигуряването на адекватна социална закрила, борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве.
(3)
На заседанието си на 17 юни 2010 г. Европейският съвет призова за необходимостта всички общи политики, включително политиката на сближаване, да се осъществяват в подкрепа на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията"Европа 2020"). За да се постигне пълно хармонизиране на ЕСФ с целите на тази стратегия, по-специално по отношение на заетостта, образованието, обучението и борбата срещу социалното изключване, бедността и дискриминацията, ЕСФ следва да предоставя подкрепа на държавите-членки като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и, когато е целесъобразно на национално равнище, националните програми за реформа въз основа на националните стратегии за заетост, националните социални доклади, националните стратегии за интеграция на ромите и националните стратегии за хората с увреждания. ЕСФ следва също да допринася за съответните аспекти на изпълнението на водещите инициативи, като се обърне специално внимание на инициативите „Програма за нови умения и работни места“, „Младежта в движение“ и „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване. Той следва да предоставя подкрепа и за съответните дейности в рамките на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“.
(4)
Съюзът е изправен пред структурни предизвикателства, произтичащи от глобализацията на икономиката, технологичното развитие и все по-застаряващата работна ръка, както и все по-големия недостиг на умения и работна ръка в някои сектори и региони. Тези процеси бяха изострени от настъпилата неотдавна икономическа и финансова криза, която доведе до по-високи равнища на безработица и засегна по-специално младите хора и другите лица в неравностойно положение като мигрантите и малцинствата.
(5)
Целите на ЕСФ следва да бъдат насочени към насърчаване на заетостта, подобряване на достъпа до пазара на труда, като се обръща особено внимание на лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и към подпомагане на доброволната мобилност на работната сила. ЕСФ следва също да подпомага остаряването в добро здраве и активния живот на възрастните хора, включително чрез иновативни форми на организация на труда, насърчаване на здравето и безопасността на работното място и повишаване на пригодността за заетост. Като насърчава по-доброто функциониране на трудовите пазари чрез засилване на транснационалната географска мобилност на работниците, ЕСФ следва по-специално да предоставя подкрепа на дейностите на EURES (дейностите на мрежата на Европейските служби по заетостта) във връзка с наемането на работа и свързаните с него услуги по информиране, консултиране и ориентиране на национално и трансгранично равнище. Операциите, финансирани от ЕСФ, следва да са в съответствие с член 5, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съгласно който никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(6)
ЕСФ следва също да насърчава социалното приобщаване и да предотвратява и води борба с бедността, така че да се прекъсне затвореният кръг на неравностойното положение между поколенията, което предполага мобилизирането на цял набор политики, насочени към лицата в най-неравностойно положение независимо от тяхната възраст,включително деца, бедни трудещи се и по-възрастни жени. Следва да се обърне особено внимание на участието на търсещите убежище и бежанците. ЕСФ може да се ползва за подобряване на достъпа до достъпни, устойчиви и висококачествени услуги от общ интерес, по-специално по отношение на здравните услуги, услугите в областта на заетостта и обучението, услугите за бездомните, грижите по отглеждане на деца извън рамките на училищата, детегледаческите услуги и дългосрочните грижи. Подпомаганите услуги могат да бъдат публични, частни и/или предоставяни от съответните общности, както и да се предоставят от различни видове доставчици, а именно публични администрации, частни дружества, социални предприятия, неправителствени организации.
(7)
ЕСФ следва да се справи с преждевременното напускане на училище, да насърчава равния достъп до висококачествено образование, да инвестира в професионалното образование и обучение, да подобрява системите за образование и обучение спрямо пазара на труда и да подобрява ученето през целия живот, включващо формални, неформални и неофициални процеси на изучаване.
(8)
В допълнение към тези приоритети, в по-слабо развитите региони и държави-членки и с оглед повишаване на икономическия растеж и възможностите за заетост следва да бъде подобрена ефикасността на публичната администрация на национално и регионално равнище, както и възможността публичната администрация да действа като активен участник. Следва да бъде засилен институционалният капацитет на заинтересованите страни, в това число и неправителствените организации, които изпълняват политики в областта на заетостта, образованието, обучението и социалната сфера, включително в областта на недискриминацията.
(9)
Подпомагането по инвестиционен приоритет "Водено от общностите местно развитие" може да допринесе за всички тематични цели, изложени в настоящия регламент. Подпомаганите от ЕСФ стратегии за водено от общностите местно развитие следва да бъдат приобщаващи по отношение на намиращите се на територията лица в неравностойно положение, както по отношение на управлението на местната група за действие, така и по отношение на съдържанието на стратегията.
(10)
Същевременно е от основно значение да се подкрепя развитието и конкурентоспособността на микро-, малките и средните предприятия на Съюза и да се гарантира, че чрез придобиване на подходящи умения и чрез възможности за учене през целия живот хората могат да се адаптират към новите предизвикателства като преминаването към икономика, основана на знанието, стратегията в областта на цифровите технологии и прехода към икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и с по-висока енергийна ефективност. При осъществяването на своите първостепенни тематични цели ЕСФ следва да допринесе за преодоляването на тези предизвикателства. В този контекст ЕСФ следва да подкрепя прехода на работната сила от образование към заетост, насочен към по-екологосъобразни умения и работни места, както и следва да се справи с недостига на умения, включително в секторите на енергийната ефективност, възобновяемата енергия и устойчивия транспорт. ЕСФ следва също да допринася за развитие на културните и творческите умения. Социално-културният, креативният и културният сектор са важни за косвеното справяне с целите на ЕСФ; поради тази причина техният потенциал следва по-добре да бъде включен в проектите и програмирането на ЕСФ.
(11)
Като се има предвид продължаващата необходимост от усилия за преодоляване на проблема с младежката безработица в Съюза като цяло, за най-засегнатите региони следва да бъде създадена инициатива за младежка заетост (ИМЗ). В тези региони ИМЗ следва да осигурява подкрепа на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са безработни или неактивни, като засили и ускори предоставянето на дейностите, които получават финансово подпомагане от ЕСФ. За ИМЗ следва да бъдат специално разпределени допълнителни средства, като по линия на ЕСФ в най-засегнатите региони следва да бъдат заделени средства в същия размер. ИМЗ следва да бъде насочена към конкретни лица, а не към структури, и да играе допълваща роля по отношение на другите финансирани по линия на ЕСФ операции и национални действия, насочени към млади хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са неактивни или безработни, включително чрез прилагането на гаранцията за младежта в съответствие с препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4), според която младите хора следва да получат качествено предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в срок от четири месеца след попадането в положение на безработен или напускането на формалното обучение. ИМЗ може също да подпомага действия, насочени срещу ранното напускане на училище. Достъпът до социални придобивки за младите хора и техните семейства или лица на издръжка не следва да зависи от участието на младите хора в ИМЗ.
(12)
ИМЗ следва изцяло да бъде включена в графика на ЕСФ, но когато е целесъобразно, следва да се предвидят подходящи конкретни разпоредби, свързани с ИМЗ, с оглед постигането на нейните цели. В частност, необходимо е да се опрости и улесни прилагането на ИМЗ, по-специално по отношение на разпоредбите за финансово управление и мерките за тематична концентрация. С цел да гарантира, че резултатите от ИМЗ са ясно показани и съобщени следва да се предвидят специфичен мониторинг и оценка, както и мерки за информиране и публичност. Младежките организации следва да участват в обсъжданията в мониторинговите комитети относно подготовката и прилагането, включително оценката на ИМЗ.
(13)
Приносът на ЕСФ към стратегията „Европа 2020“ следва да се основава на по-силна концентрация на оказваната подкрепа върху приоритетите на Съюза. Установява се минимален дял на ЕСФ от финансирането по кохезионната политика, в съответствие с член 92, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. ЕСФ следва по-специално да увеличи предоставяната подкрепа за борба срещу социалното изключване и бедността чрез заделяне на специално предназначени за това средства, от минимум 20 % от общите средства по линия на ЕСФ за всяка държава-членка. Изборът и броят на инвестиционните приоритети, които ще получат подкрепа по линия на ЕСФ, следва също да бъдат ограничени, в съответствие със степента на развитие на подпомаганите региони.
(14)
С цел да се гарантира по-точен мониторинг и по-добра оценка на постигнатите на равнището на Съюза резултати чрез действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, в настоящия регламент следва да бъде установен общ набор от показатели за изпълнението и резултатите. Тези показатели следва да съответстват на инвестиционния приоритет и вида на действието, подкрепяно съгласно настоящия регламент, както и приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 1303/2013. Показателите следва да бъдат допълнени при необходимост от специфични за програмата показатели за изпълнението и/или резултатите.
(15)
Държавите-членки се насърчават да докладват за въздействието на инвестициите по линия на ЕСФ върху равните възможности, равнопоставения достъп и интеграцията на маргинализираните групи по отношение на всички оперативни програми.
(16)
Като имат предвид изискванията за защита на данните, свързани със събирането и съхраняването на чувствителни данни относно участниците, държавите-членки и Комисията следва редовно да оценяват ефективността, ефикасността и въздействието на подпомагането от ЕСФ по отношение на насърчаването на социалното приобщаване и борбата с бедността, в частност във връзка с лица в неравностойно положение като ромите. Държавите-членки се насърчават да докладват за финансирани от ЕСФ инициативи в националните доклади в социалната област, приложени към националните програми за реформа, по-специално във връзка с маргинализирани общности като ромите и мигрантите.
(17)
Осъществяването на действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, по ефикасен и ефективен начин зависи от доброто управление и партньорството между всички съответни териториални и социално-икономически участници, като се вземат предвид субектите, действащи на регионално и местно равнище, и по-специално обединяващите сдружения, представляващи местните и регионалните органи, организираното гражданско общество, икономическите и, по-специално, социалните партньори и неправителствените организации. Следователно държавите-членки следва да осигурят участието на социалните партньори и на неправителствените организации в стратегическото управление на ЕСФ, от формулирането на приоритетите за оперативните програми до изпълнението и оценката на резултатите от ЕСФ.
(18)
Държавите-членки и Комисията следва да вземат необходимите мерки изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, да допринася за насърчаване на равнопоставеността на жените и мъжете в съответствие с член 8 от ДФЕС. Данните от проведените оценки показват, че е важно аспектът за целите за равнопоставеност на половете да бъде вземан предвид на всяко едно равнище и на всички етапи от подготовката, мониторинга, изпълнението и оценката на оперативните програми по своевременен и последователен начин, като същевременно се гарантира предприемането на конкретни действия за насърчаване на равенството между половете, икономическата независимост на жените, образованието и повишаването на квалификацията, както и реинтеграцията на пострадали от насилие жени на пазара на труда и в обществото.
(19)
В съответствие с член 10 от ДФЕС изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, следва да допринесе за борбата с дискриминацията, основана на пол, расова или етническа принадлежност, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, като се отделя специално внимание на лицата, които са обект на многостранна дискриминация. Дискриминация, основана на пола, следва да се разбира в широк смисъл, така че да се обхванат други, свързани с пола аспекти, в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ следва също да допринесе за насърчаването на равните възможности. ЕСФ следва да подкрепя изпълнението на задължението на Съюза, поето съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, във връзка, inter alia, с образованието, работата, заетостта и достъпността. ЕСФ следва също така да подпомага прехода от грижи, предоставяни от институциите, към грижи, предоставяни от съответните общности. ЕСФ не следва да подкрепя действия, които допринасят за сегрегация или социално изключване.
(20)
Подкрепата за социалните иновации допринася за това политиките да отговорят по-добре на социалните промени. ЕСФ следва да насърчава и подкрепя иновативни социални предприятия и предприемачи, както и иновативни проекти, реализирани от неправителствени организации и други субекти, работещи в областта на социалната икономика. По-специално изпитването и оценяването на иновативните решения преди по-широкото им прилагане е от основно значение за подобряване на ефикасността на политиките и следователно е аргумент за предоставяне на специфична подкрепа от ЕСФ. При условие че докажат своята ефективност, иновативните решения биха могли да включват, разработване на социални показатели като например социалното етикетиране.
(21)
Транснационалното сътрудничество има значителна добавена стойност и поради това следва да бъде подкрепяно от всички държави-членки с изключение на надлежно обосновани случаи като се взема предвид принципът на пропорционалност. Необходимо е също така да се засили ролята на Комисията за улесняване на обмена на опит и за координиране на изпълнението на съответните инициативи.
(22)
С цел укрепването на интегриран и цялостен подход по отношение на заетостта и социалното приобщаване ЕСФ следва да подпомага хоризонтални и основаващи се на териториален принцип партньорства.
(23)
Мобилизирането на регионалните и местните заинтересовани страни следва да спомогне за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи цели. Териториалните пактове, местните инициативи за заетост и социално приобщаване, устойчивите и приобщаващи стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони и стратегиите за устойчиво развитие на градовете могат да бъдат използвани и да получат подкрепа с цел при подготовката и изпълнението на оперативните програми да се включат по-активно регионалните и местните органи, градовете, социалните партньори и неправителствените организации.
(24)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 се предвижда правилата за допустимост на разходите да се установяват на национално ниво с някои изключения, за които е необходимо да се определят специфични разпоредби по отношение на ЕСФ.
(25)
За опростяване на използването на ЕСФ и намаляване на риска от грешки и предвид специфичността на операциите, подкрепяни от ЕСФ, е целесъобразно да се определят разпоредби, които допълват Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допустимостта на разходите.
(26)
Използването на стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка следва да доведе до опростяване за бенефициерите и до намаляване на административната тежест за всички партньори по проекти на ЕСФ.
(27)
Важно е да се осигури доброто финансово управление на всяка оперативна програма и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за ползвателите начин. Държавите-членки следва да се въздържат от добавяне на правила, които усложняват използването на финансовите средства от бенефициера.
(28)
Държавите-членки и регионите следва да бъдат насърчавани да прибягват до ЕСФ чрез финансови инструменти с цел осигуряване на подкрепа, например за студенти, за създаване на работни места, мобилност на работниците, социално приобщаване и социално предприемачество.
(29)
ЕСФ следва да допълва други програми на Съюза и следва да се развие тясно взаимодействие между ЕСФ и други финансови инструменти на Съюза.
(30)
Инвестициите в човешки капитал са основният лост, на който Съюзът може да разчита, за да гарантира своята конкурентоспособност на международно равнище и за да постигне устойчиво възстановяване на своята икономика. Никоя инвестиция не може да доведе до структурни реформи, ако не е съпроводена от последователна, ориентирана към растежа стратегия за развитие на човешкия капитал. Следователно трябва да се гарантира, че по време на периода на програмиране 2014-2020 г. средствата, предназначени за подобряване на уменията и повишаване на равнищата на заетост, позволяват провеждането на дейности с подходящ мащаб.
(31)
На Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми и на максималния им размер в зависимост от различните видове операции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(32)
При управлението на ЕСФ Комисията се подпомага от Комитета, посочен в член 163 от ДФЕС.
(33)
Тъй като настоящият регламент заменя Регламент (ЕС) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5), посоченият регламент следва да бъде отменен. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или промяната на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие следва да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване. Заявленията за получаване на помощ, представени или одобрени в рамките на Регламент (ЕО) № 1081/2006, следва да останат в сила,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят задачите на Европейския социален фонд (ЕСФ), включително инициативата за младежка заетост (ИМЗ), и обхватът на предоставяното от него подпомагане, съдържат се специфични разпоредби и се установяват видовете допустими разходи, по отношение на които може да бъде предоставено подпомагане.
Член 2
Задачи
1. ЕСФ насърчава постигането на високи нива на заетост и на качество на работните места, подобрява достъпа до пазара на труда, предоставя подкрепа за географската и професионалната мобилност на работниците и улеснява тяхното адаптиране към промените в промишлеността и промените в системата на производство, необходими за устойчиво развитие, стимулира постигането на високо ниво на образование и обучение за всички и подпомага прехода от образование към трудова заетост за младите хора, води борба с бедността, подобрява социалното приобщаване и насърчава равенството между половете, недискриминацията и равните възможности, като по този начин допринася за изпълнение на приоритетите на Съюза за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
2. ЕСФ осъществява задачите си, предвидени в член 1, като предоставя подкрепа на държавите-членки в усилията им за изпълнение на приоритетите и водещите цели на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията „Европа 2020“) и дава възможност на държавите-членки да се справят с конкретните предизвикателства пред тях по отношение на постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. ЕСФ предоставя подкрепа за разработването и изпълнението на политики и действия във връзка със своите задачи, като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, а когато е целесъобразно, на национално равнище, националните програми за реформа, както и други приложими национални стратегии и доклади.
3. Дейността на ЕСФ е в полза на хората, включително лицата в неравностойно положение като трайно безработните, хората с увреждания, мигрантите, етническите малцинства, маргинализираните общности, както и хората от всички възрастови групи, изправени пред бедност и социална изолация. ЕСФ също така предоставя подкрепа на работници, предприятия, включително субекти в областта на социалната икономика, и предприемачи, както и на системи и структури, за да улесни адаптирането им към нови предизвикателства, включително нарастващото несъответствие на уменията, и да насърчи доброто управление, социалния напредък и провеждането на реформи, по-специално в областта на заетостта, образованието, обучението и социалните политики.
Член 3
Обхват на подкрепата
1. В рамките на тематичните цели по член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, които отговарят на букви а), б), в) и г) от настоящия параграф и съгласно задачите си, ЕСФ предоставя подкрепа за следните инвестиционни приоритети:
а)
за тематичната цел „насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа на мобилността на работната сила”:
i)
достъп до заетост за търсещите работа и за неактивните лица, включително трайно безработни и лица, отдалечени от пазара на труда, а също и чрез местни инициативи за заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
ii)
устойчиво интегриране на пазара на труда на младите хора, в частност, тези които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, включително младите хора, изложени на риск от социално изключване и младите хора от маргинализирани общности, включително чрез прилагане на гаранцията за младежта;
iii)
самостоятелна заетост, предприемачество и създаване на предприятия, включително иновативни микро-, малки и, средни предприятия;
iv)
равенство между мъжете и жените във всички области, включително в достъпа до заетост,напредъка в кариерата, съчетаване на професионалния и личния живот и насърчаване на равно заплащане за равен труд;
v)
приспособяване на работниците, предприятията и предприемачите към промените;
vi)
активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве;
vii)
Модернизиране на институциите на пазара на труда, като публични и частни служби по заетостта и повишаване на адекватността спрямо потребностите на пазара на труда, включително чрез действия за повишаване на транснационалната мобилност на работната сила, както и чрез схеми за мобилност и по-добро сътрудничество между институциите и съответните заинтересовани страни.
б)
за тематичната цел „насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация”:
i)
активно приобщаване, включително с оглед насърчаване на равните възможности и активното участие и по-добрата пригодност за заетост;
ii)
социално-икономическа интеграция на маргинализирани общности като ромите;
iii)
борба срещу всички форми на дискриминация и насърчаване на равенството на възможностите;
iv)
повишаване на достъпа до услуги, които са на достъпна цена, устойчиви и висококачествени, включително здравни и социални услуги от общ интерес;
v)
насърчаване на социалното предприемачество и на професионалната интеграция в социалните предприятия и насърчаване на социалната и солидарна икономика с цел улесняване на достъпа до заетост;
vi)
стратегии за водено от общностите местно развитие;
в)
за тематичната цел „инвестиране в образование, обучение и професионално обучение за придобиване на умения и обучение през целия живот“:
i)
намаляване и предотвратяване на преждевременното напускане на училище и насърчаване на равния достъп до висококачествено предучилищно, основно и средно образование, включващоформални, неформални и неофициални процеси на изучаване за повторно включване в образователната и обучителната система;
ii)
подобряване на качеството и ефикасността на и достъпа до висшето и равностойното на него образование с цел увеличаване на участието и подобряване на равнищата на образование, по-специално за групите в неравностойно положение;
iii)
подобряване на равния достъп до възможностите за учене през целия живот за всички възрастови групи във формален, неформален и неофициален вид, осъвременяване на познанията, уменията и компетенциите на работната ръка, както и насърчаване на гъвкави процеси на учене, включително чрез професионална ориентация и валидиране на придобитите компетенции;
iv)
подобряване на системите за образование и обучение спрямо пазара на труда, улесняване на прехода от образование към работа и укрепване на професионалното образование и системите на обучение, както и тяхното качество, включително чрез механизми за предвиждане на уменията, адаптиране на учебните програми и създаване и развитие на основаващи се на работата системи за учене, включително двойни системи на учене и схеми за чиракуване;
г)
за тематичната цел „засилване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересовани страни и ефикасна публична администрация”:
i)
инвестиции в институционален капацитет и в ефикасността на публичните администрации и публичните услуги на национално, регионално и местно равнище с цел осъществяването на реформи и постигането на по-добро регулиране и добро управление;
Този инвестиционен приоритет е приложим само в държави-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд или в държавите-членки, които имат един или повече региони от ниво 2 по NUTS, посочени в член 90, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ii)
изграждане на капацитет по отношение на всички заинтересовани страни, които изпълняват политики в областта на образованието, ученето през целия живот, обучението и политиките в областта на заетостта или социалната сфера, включително чрез секторни и териториални пактове за мобилизиране с цел осъществяването на реформи на национално, регионално и местно равнище.
2. Посредством инвестиционните приоритети, изброени в параграф 1, ЕСФ допринася също и за другите тематични цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, основно чрез:
а)
подкрепа за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, чрез подобряване на системите за образование и обучение, необходимо за адаптирането на уменията и квалификацията, повишаване квалификацията на работната сила и създаването на нови работни места в секторите, свързани с околната среда и енергетиката;
б)
повишаване на достъпността, използването и качеството на информационните и комуникационните технологии чрез развитие на електронната грамотност и електронното обучение и инвестициите в електронното приобщаване, електронните умения и свързаните с тях предприемачески умения;
в)
Стимулиране на изследванията, технологичното развитие и иновациите чрез развиване на следдипломното образование и предприемаческите умения, обучението на изследователи, свързването в мрежи на дейности и партньорства между висшите учебни заведения, центровете за научни изследвания и технологии и предприятията;
г)
Повишаване на конкурентоспособността и устойчивостта в дългосрочен план на малките и средни предприятия чрез насърчаване на адаптивността на предприятията, ръководните кадри и работниците, увеличаване на инвестициите в човешки капитал, както и насърчаване на организации, предоставящи практически насочено професионално обучение и обучение.
Член 4
Съгласуваност и тематична концентрация
1. Държавите-членки гарантират, че стратегията и действията, предвидени в оперативните програми, са съгласувани и отговарят на предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформа, както и, когато това е уместно, в техните други национални стратегии за борба с безработицата, бедността и социалното изключване и също така в съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, с цел да се допринесе за постигане на водещите цели на стратегията „Европа 2020“, свързани със заетостта, образованието и намаляването на бедността.
2. Най-малко 20 % от общите средства по линия на ЕСФ във всяка държава-членка се отпускат за тематичната цел „Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“, установена в член 9, първа алинея, точка 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Държавите-членки прилагат тематичната концентрация в съответствие с посочените по-долу условия:
а)
по отношение на по-силно развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 80 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
б)
по отношение на регионите в преход държавите-членки концентрират най-малко 70 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
в)
по отношение на по-слабо развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 60 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
4. Приоритетните оси, посочени в член 11, параграф 1, се изключват при изчисляването на процентните ставки, предвидени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 5
Показатели
1. Общите показатели за изпълнение и за резултати, посочени в приложение I към настоящия регламент и, когато това е уместно, специфичните за програмата показатели, се използват в съответствие с член 27, параграф 4 и член 96, параграф 2, буква б), подточки ii) и iv) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Всички общи показатели за изпълнение и за резултати се докладват за всички инвестиционни приоритети. Показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се докладват в съответствие с параграф 2 от настоящия член. Когато това е приложимо данните се разбиват по пол.
По отношение на общите показатели за изпълнение и на показателите за изпълнение по отделните програми за базовите стойности се задава нула. Където е приложимо с оглед естеството на операциите, които се подкрепят, кумулативните количествено определени целеви стойности за тези показатели се определят за 2023 г. Показателите за изпълнение се изразяват в абсолютни стойности.
По отношение на общите показатели за резултати и на показателите за резултати по отделните програми, за които са били определени кумулативните количествено определени целеви стойности за 2023 г., базовите стойности се определят като се използват последните налични данни или други съответни източници на информация. Специфичните за програмата показатели за резултати и свързаните с тях цели могат да имат количествено или качествено изражение.
2. В допълнение към параграф 1, показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се прилагат по отношение на всички операции, за които се предоставя подкрепа по инвестиционните приоритети, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) за прилагането на ИМЗ. На всеки от показателите, определени в приложение II към настоящия регламент, отговаря кумулативна количествено определена целева стойност за 2023 г., както и базова стойност.
3. Заедно с предаването на годишните доклади за изпълнение, всеки управляващ орган предава по електронен път структурираните данни за всяка приоритетна ос с разбивка по инвестиционни приоритети. Данните се внасят за категориите намеса съгласно член 96, параграф 2, буква б), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и показателите за изпълнение и за резултати. Чрез дерогация от член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 предадените данни за общите показатели за изпълнение и за резултати са свързани със стойности за частично или изцяло изпълнени операции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРОГРАМИРАНЕ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 6
Участие на партньори
1. Участието на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в изпълнението на оперативните програми, може да бъде под формата на глобални субсидии, както е определено в член 123, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В такъв случай в оперативната програма се посочва частта от оперативната програма, за която се отнася глобалната субсидия, като се включва и примерна разбивка на финансовите средства, отпуснати от всяка приоритетна ос за програмата.
2. За да се поощрява подходящото участие на социалните партньори в действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират, в съответствие с нуждите, отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за дейности по изграждане на капацитет под формата на обучение, мерки за изграждане на мрежи и укрепване на социалния диалог, както и за съвместни дейности със социалните партньори.
3. За да се поощрява подходящото участие на неправителствените организации и техния достъп до действия, подкрепяни по линия на ЕСФ, по-специално в областта на социалното приобщаване, равенството между половете и равните възможности, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за изграждане на капацитет по отношение на неправителствените организации.
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените
Държавите-членки и Комисията насърчават равенството между мъжете и жените чрез интегриране, както е посочено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 по време на подготовката, прилагането, мониторинга и оценката на оперативните програми. Чрез ЕСФ държавите-членки и Комисията предоставят също така подкрепа за конкретни целеви действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, както е посочено в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от настоящия регламент, с цел увеличаване на устойчивата трудова заетост и напредък на жените в тази сфера, като по този начин се води борба с феминизирането на бедността, намалява се сегрегацията въз основа на пола, води се борба със стереотипите по отношение на пола на пазара на труда и в сферата на образованието и обучението и се насърчава съчетаването на професионалния и личния живот на всички, както и равномерното разпределение на семейните отговорности между жените и мъжете.
Член 8
Насърчаване на равните възможности и недискриминацията
Държавите-членки и Комисията насърчават равните възможности за всички, без дискриминация, основана на пол, раса или етнически произход, религия или убеждения, увреждания, възраст или сексуална ориентация, чрез интегрирането на принципа на недискриминация, посочен в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Посредством ЕСФ, държавите-членки и Комисията също така подкрепят специфични действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, посочени в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква б), подточка iii) от настоящия регламент. Тези дейности са насочени към борба с всички форми на дискриминация, а също и към подобряване на достъпността за хората с увреждания, с цел да се подобри интеграцията на пазара на труда, в образованието и обучението, като по този начин се засили социалното приобщаване, се намали неравнопоставеността по отношение на образователните постижения и здравния статус, както и се улесни преходът от институционални грижи към грижи в рамките на общността, по-специално за лицата, които са изправени пред многостранна дискриминация.
Член 9
Социални иновации
1. ЕСФ насърчава социалните иновации във всички области в обхвата на действие на ЕСФ, определен в член 3 от настоящия регламент, по-специално с цел изпитване, оценка и прилагане на широка основа на иновативни решения, включително на местно или регионално равнище, в отговор на социалните потребности, с участието на съответните партньори, и по-конкретно социалните партньори.
2. Държавите-членки определят или в техните оперативни програми, или на по-късен етап по време на прилагането им, области за социални иновации в съответствие със специфичните им потребности.
3. Комисията улеснява изграждането на капацитет за социални иновации, по-конкретно чрез подкрепа за взаимно обучение, изграждане на мрежи и разпространение и популяризиране на добри практики и методологии.
Член 10
Транснационално сътрудничество
1. Държавите-членки подкрепят транснационалното сътрудничество с цел насърчаване на взаимното обучение, като така повишават ефективността на политиките, подкрепяни от ЕСФ. Транснационалното сътрудничество включва партньори от най-малко две държави-членки.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки с една единствена оперативна програма, подкрепена от ЕСФ, или с една единствена многофондова оперативна програма, могат, в надлежно обосновани случаи и като отчитат принципа на пропорционалност, по изключение да решат да не подкрепят действия за транснационално сътрудничество,.
3. Държавите-членки, като си партнират със съответните участници, могат да избират теми за транснационално сътрудничество от списък с общи теми, предложен от Комисията и одобрен от Комитета, посочен в член 25 или да изберат други теми, които отговарят на техните конкретни нужди.
4. Комисията улеснява транснационалното сътрудничество по общите теми от списъка, посочен в параграф 3, и когато е целесъобразно - други теми, избрани от държавите-членки, чрез взаимно обучение и чрез провеждане на координирани или съвместни действия. По-конкретно Комисията изгражда платформа на равнището на ЕС с цел улесняване на създаването на транснационални партньорства, обмена на опит, изграждането на капацитет и на мрежи, както и разпространението на съответните резултати и извличането на полза от тях. С цел улесняване на транснационалното сътрудничество Комисията разработва също и координирана рамка за изпълнение, включваща общи критерии за допустимост, вид и график на действията, както и общи методологични подходи за мониторинг и оценка.
Член 11
Специфични за фонда разпоредби, свързани с оперативните програми
1. Чрез дерогация от член 96, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми могат да бъдат установени приоритетни оси за изпълнение на дейностите за социални иновации и транснационално сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент.
2. Чрез дерогация от член 120, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 максималният процент на съфинансиране за дадена приоритетна ос се увеличава с 10 процентни пункта, но не надвишава 100 %, когато цялата приоритетна ос е предназначена за социални иновации или за транснационално сътрудничество, или за комбинация от двете.
3. В допълнение към предвиденото в член 96, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми се установява и приносът на планираните и подкрепяни по линия на ЕСФ дейности:
а)
към тематичните цели, изброени в член 9, първа алинея, точки 1-7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по приоритетни оси, когато е целесъобразно;
б)
към социалните иновации и транснационалното сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент, когато те не са включени в специално предвидена за тях приоритетна ос.
Член 12
Специални разпоредби относно разглеждането на териториални особености
1. ЕСФ може да предоставя подкрепа за стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони, както е посочено в членове 32, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, териториални пактове и местни инициативи за заетост, включително за заетост на младите хора, образование и социално приобщаване, както и за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), както е посочено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. В допълнение на интервенциите по линия на ЕФРР, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), ЕСФ може да предоставя подкрепа за устойчиво градско развитие чрез стратегии, в които се определят интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните и социалните предизвикателства пред градските райони, посочени от държавите-членки, въз основа на принципите, установени в съответните им споразумения за партньорство.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ
Член 13
Допустимост на разходите
1. ЕСФ предоставя подкрепа за допустими разходи, които както е посочено в член 120, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да включват финансови средства, постъпили от работодатели и работници.
2. ЕСФ може да предоставя подкрепа за разходи за операции, които се осъществяват извън програмния район, но в рамките на Европейския съюз, при условие че са изпълнени следните две условия:
а)
операцията е в полза на областта, обхваната от програмата;
б)
задълженията на органите по оперативната програма във връзка с управлението, контрола и одита на операцията се изпълняват от органите, отговорни за оперативната програма, по линия на която се подкрепя съответната операция, или те се споразумяват с органите на държавата-членка, в която се изпълнява операцията, при положение че в тази държава-членка са изпълнени задълженията във връзка с управлението, контрола и одита на операцията са изпълнени.
3. В размер до 3 % от бюджета на оперативна програма по ЕСФ или на частта на ЕСФ от многофондова оперативна програма, разходите, направени извън границите на Съюза са допустими за участие от страна на ЕСФ, при условие че те се отнасят до тематичните цели в съответствие с член 3, параграф 1, буква а) или член 3, параграф 1, буква в), и при условие, че съответният мониторингов комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции.
4. В допълнение към разходите, посочени в член 69, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите по закупуване на инфраструктура, земя и недвижимо имущество също не са допустими за участие от страна на ЕСФ.
5. Приносът в натура под формата на надбавки или заплати, изплатени от трета страна в полза на участниците в дадена операция, може да бъде допустим за участие от страна на ЕСФ, при положение че приносът в натура е извършен в съответствие с националните правила, включително счетоводните правила и не надхвърля размера на разходите, поети от третата страна.
Член 14
Варианти за опростено отчитане на разходите
1. В допълнение към възможностите, посочени в член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията може да възстанови платените от държавите-членки разходи въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, определени от Комисията. Сумите, изчислени на тази основа, се считат за публична подкрепа, изплатена на бенефициерите, и за допустим разход за целите на прилагането на Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За изпълнението на целта, посочена в първата алинея, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 24 по отношение на видовете обхванати операции, определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми, както и техния максимален размер, който може да бъде актуализиран в съответствие с приложимите общоприети методи, като се взема надлежно предвид опитът, натрупан по време на предишния програмен период.
Основната цел на финансовите одити е да се провери дали условията за възстановяване на суми от Комисията въз основа на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми са били изпълнени.
Когато се използва финансиране въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, при предоставянето на подкрепа за операциите държавата-членка може да прилага своите собствени счетоводни практики. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1303/2013 подобни счетоводни практики и получените въз основа на тях суми не подлежат на одит от одитния орган или от Комисията.
2. В съответствие с разпоредбите на член 67, параграф 1, буква г) и параграф 5, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 може да бъде използвана единна ставка в размер на 40 % от допустимите преки разходи за персонал, за да се покрият останалите допустими разходи за дадена операция, без да се изисква държавата-членка да прави изчисления за определянето на приложимата ставка.
3. В допълнение към методите, посочени в член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато публичната подкрепа за отпускане на безвъзмездни средства и възстановима помощ не превишава 100 000 EUR, сумите, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да се определят за всеки отделен случай, чрез позоваване на проектобюджета, съгласуван предварително от управляващия орган.
4. Без да се засяга член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, безвъзмездните средства и възстановима помощ, при които публичната подкрепа не надвишава 50 000 EUR, се предоставят под формата на стандартни таблици за разходите за единица продукт или еднократни суми в съответствие с параграф 1 от настоящия член или с член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или единни ставки, съгласно член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 с изключение на операциите, които се ползват от подкрепа в рамките на схема за държавна помощ. Когато се използва финансиране с единни ставки, разделените по категории разходи, използвани за изчисляване на ставката, могат да бъдат възстановени в съответствие с член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 15
Финансови инструменти
В съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 ЕСФ може да подкрепя действия и политики, попадащи в неговия обхват, чрез финансови инструменти, включително микрокредити и гаранционни фондове.
ГЛАВА IV
ИНИЦИАТИВА ЗА МЛАДЕЖКА ЗАЕТОСТ
Член 16
Инициатива за младежка заетост
ИМЗ подпомага действията за борба с младежката безработица в допустимите региони на Съюза, чрез предоставяне на подкрепа за дейностите, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от настоящия регламент. Тя е насочена към всички млади хора на възраст под 25 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони, неактивни са или са безработни,включително трайно безработни, независимо дали са регистрирани като търсещи работа или не. На доброволен принцип държавите-членки могат да решат да разширят целевата група, така че да включва младите хора на възраст под 30 години.
За целите на ИМЗ за 2014-2015г. „допустими региони“ са регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица за младите хора на възраст между 15 и 24 години по-високо от 25 % през 2012 г., а за държавите-членки, в които равнището на безработица сред младите хора се е увеличило с повече от 30 % през 2012 г., регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица по-високо от 20 % през 2012 г.
Средствата за инициативата за младежката заетост (ИМЗ) могат да се преразгледат в посока нагоре за годините 2016-2020 в рамките на бюджетната процедура в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 1311/2013. За определяне на регионите, допустими по ИМЗ за периода 2016-2020 г., препратката към данните от 2012 г. във втора алинея се тълкува като позоваване на последните налични годишни данни. Разбивката на допълнителните средства по държави-членки следва същите стъпки като първоначалното специално разпределение в съответствие с приложение VIII от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Съгласувано с Комисията държавите-членки могат да решат да заделят средства в ограничен размер - максимум 10 % от средствата по линия на ИМЗ, в подкрепа на младите хора, живеещи в подрегиони, в които са налице високи равнища на младежка безработица и които са извън допустимите региони от ниво 2 по NUTS.
Член 17
Тематична концентрация
Специално разпределените за ИМЗ средства не се вземат предвид за целите на изчисляването на тематичната концентрация, посочена в член 4.
Член 18
Програмиране
ИМЗ се включва като част от програмирането по ЕСФ съгласно член 96 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато е необходимо, държавите-членки определят уредбата за програмирането за ИМЗ в споразуменията им за партньорство и в оперативните им програми.
По отношение на уредбата за програмирането са възможни една или повече от следните форми:
а)
специална оперативна програма;
б)
специална приоритетна ос в рамките на оперативната програма;
в)
част от една или повече приоритетни оси.
Членове 9 и 10 от настоящия регламент се прилагат и по отношение на ИМЗ.
Член 19
Мониторинг и оценка
1. В допълнение към функциите на мониторинговата комисия, установена вчлен 110 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, поне веднъж годишно мониторинговият комитет разглежда изпълнението на ИМЗ в контекста на оперативната програма и на напредъка, постигнат по отношение на нейните цели.
2. Годишният доклад за изпълнението и окончателният доклад, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за изпълнението на ИМЗ. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Комисията присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
3. Считано от април 2015 г. и през следващите години и едновременно с годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващите органи предават на Комисията по електронен път структурирани данни за всяка приоритетна ос или част от нея, по която се предоставя подкрепа за ИМЗ. Предадените данни относно показателите се отнасят за стойностите на показателите, посочени в приложения I и II от настоящия регламент, и, когато е приложимо, за специфичните за програмата показатели. Те се отнасят до частично или изцяло изпълнени операции.
4. В годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или, когато е приложимо, в доклада за напредъка, посочен в член 111, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в годишния доклад за изпълнението, представен до 31 май 2016 г., се представят основните констатации от посочените в параграф 6 от настоящия член оценки. Докладите също така представят и оценяват качеството на офертите за работа, получени от участниците в ИМЗ, включително млади хора в неравностойно положение, лица от маргинализирани общности и напускащите образованието си без квалификация. Докладите също така представят и оценяват техния напредък за продължаване на образованието, намиране на устойчиви и достойни работни места, или преминаването им към чиракуване или качествени стажове.
5. Докладите за напредъка, посочени в член 52 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за ИМЗ, както и оценка на нейното изпълнение. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 2 от този регламент, и ще присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
6. Най-малко два пъти по време на периода на програмиране се извършва оценка на ефективността, ефикасността и въздействието на предоставяната съвместно от ЕСФ подкрепа и специално разпределените средства за ИМЗ, включително и за изпълнението на гаранцията за младежта.
Първата оценка се извършва до 31 декември 2015 г., а втората оценка - до 31 декември 2018 г.
Член 20
Мерки за информиране и комуникация
1. Бенефициерите гарантират, че на участващите в дадена операция лица изрично се предоставя информация за подкрепата по линия на ИМЗ, предоставяна чрез финансиране от ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Във всеки документ, свързан с изпълнението на операция и който е е изготвен за обществеността или за участниците, включително всяко присъствено или друго удостоверение, се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на ИМЗ.
Член 21
Техническа помощ
Специално разпределените средства за ИМЗ могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, отпуснати на всяка държава-членка за техническа помощ.
Член 22
Финансова подкрепа
1. В решението на Комисията за приемане на дадена оперативна програма за всяка приоритетна ос се определя максималният размер на специално разпределените средства за ИМЗ и съответната подкрепа от ЕСФ като обща сума, както и по категории региони. За всяка приоритетна ос съответната подкрепа от ЕСФ трябва да бъде най-малко равностойна на подкрепата от специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Въз основа на сумите, посочени в параграф 1, в решението на Комисията, посочено в параграф 1 се определя и съотношението между категориите региони за подкрепата от ЕСФ за всяка приоритетна ос.
3. Когато ИМЗ се изпълнява чрез конкретна приоритетна ос, която обхваща допустими региони от повече от една категория, по отношение на средствата от ЕСФ се прилага най-високата ставка на съфинансиране.
Изискването за национално съфинансиране не важи по отношение на специално разпределените средства за ИМЗ.
За всяка приоритетна ос общата ставка на съфинансирането, определена в решението на Комисията, посочено в параграф 1, се изчислява, като се взема предвид ставката на съфинансиране за средствата по линия на ЕСФ заедно със специално разпределените средства за ИМЗ.
Член 23
Финансово управление
В допълнение към член 130 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато Комисията възстановява междинни плащания и изплаща окончателното салдо за ИМЗ по приоритетна ос, тя разпределя възстановяваните средства от бюджета на Съюза по равно между ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ. Когато всички специално разпределени средства за ИМЗ са били възстановени, Комисията разпределя оставащото възстановяване от бюджета на Съюза към ЕСФ.
Комисията разпределя възстановяваните средства от ЕСФ между категориите региони съгласно съотношението, определено в член 22, параграф 2.
ГЛАВА V
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 24
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 14, параграф 1, се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 14, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощията. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 14, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 25
Комитет съгласно член 163 от ДФЕС
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ЕСФ“), създаден в съответствие с член 163 от ДФЕС.
2. Членът на Комисията, натоварен да председателства Комитета за ЕСФ, може да делегира тази отговорност на старши служител на Комисията. Секретариатът на Комитета за ЕСФ се осигурява от Комисията.
3. Всяка държава-членка определя един правителствен представител, един представител на организациите на работниците, един представител на организациите на работодателите и по един техен заместник за максимален срок от седем години. При отсъствието на съответния член, заместникът получава автоматично право да участва в обсъжданията.
4. Комитетът за ЕСФ включва по един представител от всяка от организациите, представляващи съответно организациите на работниците и на работодателите на равнището на Съюза.
5. Комитетът за ЕСФ може да покани на заседанията си представители на Европейската инвестиционна банка и на Европейския инвестиционен фонд, както и на съответни организации на гражданското общество, които са без право на глас, ако дневният ред на заседанието налага тяхното участие.
6. Комитетът за ЕСФ:
а)
представя становища по проекти на решения на Комисията във връзка с оперативните програми и програмирането в случай на подкрепа от ЕСФ;
б)
представя становища по планираното използване на техническа помощ за дейностите, финансирани от ЕСФ, както и по други въпроси, от значение за ЕСФ, които оказват влияние върху изпълнението на стратегиите на равнището на Съюза;
в)
одобрява списъка с общите теми за транснационалното сътрудничество, предвидено в член 10, параграф 3.
7. Комитетът за ЕСФ може да излиза със становища по:
а)
въпроси, свързани с приноса на ЕСФ за изпълнението на стратегията „Европа 2020“;
б)
въпроси, свързани с Регламент (ЕС) № 1303/2013, които са от значение за ЕСФ;
в)
въпроси, свързани с ЕСФ, отнесени до него от Комисията, с изключение на въпросите, посочени в параграф 6.
8. Становищата на Комитета за ЕСФ се приемат с абсолютно мнозинство на подадените действителни гласове и се предоставят за сведение на Европейския парламент. Комисията информира Комитета за ЕСФ за това по какъв начин е отчела становищата му.
Член 26
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито изменението, включително цялостната или частичната отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие продължава да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1081/2006 преди 1 януари 2014 г., остават в сила.
Член 27
Отмяна
Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 26 от настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1081/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение III.
Член 28
Преглед
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент не по-късно от 31 декември 2020 г. в съответствие с член 164 от ДФЕС.
Член 29
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година
UREDBA (EU) št. 1304/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. decembra 2013
o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 164 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter zlasti določa tematske cilje, načela in pravila načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora. Zato bi bilo treba določiti naloge in področje uporabe ESS, skupaj s povezanimi prednostnimi naložbami za dosego tematskih ciljev, in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS.
(2)
ESS bi moral izboljšati zaposlitvene možnosti, okrepiti socialno vključevanje, ukrepati proti revščini, spodbujati izobraževanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje ter oblikovati ukrepe aktivnega, obsežnega in trajnostnega vključevanja v skladu z nalogami, ki so bile ESS zaupane na podlagi člena 162 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), tako da bi v skladu s členom 174 PDEU prispeval k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji. ESS bi moral v skladu s členom 9 PDEU upoštevati zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnje izobraženosti in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.
(3)
Evropski svet je 17. junija 2010 pozval, da vse skupne politike, vključno s kohezijsko politiko, podprejo strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). Za polno usklajenost ESS s cilji te strategije, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja in boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji bi moral ESS države članice podpreti, ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, ter, kadar je primerno, na nacionalni ravni, nacionalne reformne programe, podprte z nacionalnimi strategijami zaposlovanja, nacionalnimi socialnimi poročili, nacionalnimi strategijami vključevanja Romov in nacionalnimi strategijami na področju invalidnosti. Prav tako bi moral ESS prispevati k ustreznim vidikom izvajanja vodilnih pobud, ob posebnem upoštevanju „Programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“, „Mladi in mobilnost“ in „Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti“. Podpirati bi moral tudi ustrezne dejavnosti v okviru pobud „Digitalna agenda“ in „Unija inovacij“.
(4)
Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, tehnoloških sprememb in vedno starejše delovne sile ter pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah. Te izzive je še povečala nedavna gospodarska in finančna kriza, ki je povečala stopnje brezposelnosti, pri čemer je prizadela zlasti mlade in druge prikrajšane ljudi, kot so migranti in manjšine.
(5)
Cilji ESS bi morali biti spodbujanje zaposlovanja, izboljševanje dostopa do trga dela, usmerjanje posebne pozornosti k tistim, ki so najdlje od trga dela, in podpora prostovoljni mobilnosti delavcev. Poleg tega bi moral ESS podpirati dejavno in zdravo staranje, tudi z inovativnimi oblikami organiziranja dela, ter spodbujati zdravje in varnost pri delu in povečevanje zaposljivosti. S spodbujanjem boljšega delovanja trgov dela s krepitvijo transnacionalne geografske mobilnosti delavcev bi moral ESS zlasti podpirati dejavnosti EURES (aktivnosti evropske mreže služb za zaposlovanje) v zvezi z zaposlovanjem in povezanimi storitvami informiranja, svetovanja in usmerjanja na nacionalni in čezmejni ravni. Operacije, financirane iz ESS, bi morale biti skladne s členom 5(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da se od nikogar ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo.
(6)
ESS bi moral tudi spodbujati socialno vključevanje in delovati proti revščini, da bi pretrgali krog medgeneracijske prikrajšanosti, za kar bi bilo treba izkoristiti vrsto politik, ki so namenjene najbolj prikrajšanim ljudem, ne glede na starost, vključno z otroki, revnimi zaposlenimi in starejšimi ženskami. Pozornost bi bilo treba nameniti udeležbi prosilcev za azil in beguncem. ESS bi se lahko uporabil za izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev splošnega pomena, predvsem na področju zdravstva, zaposlovanja in usposabljanja, storitev za brezdomce, zunajšolskega varstva šolarjev, otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe. Podpirajo se lahko javne, zasebne in/ali skupnostne storitve, ki jih izvajajo različne vrste ponudnikov, namreč javne uprave, zasebna podjetja, socialna podjetja, nevladne organizacije.
(7)
ESS bi moral biti zavezan spopadanju z zgodnjo opustitvijo šolanja in spodbujanju enakega dostop do izobraževanja dobre kakovosti, vlaganju v poklicno izobraževanje in usposabljanje, izboljšanju ustreznosti izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja glede na trg dela ter pospešiti vseživljenjsko učenje, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi možnostmi učenja.
(8)
Ob teh prednostnih nalogah bi bilo treba v manj razvitih regijah in državah članicah izboljšati učinkovitost javne uprave na nacionalni in regionalni ravni ter njeno zmožnost za participativno delovanje, da bi povečali gospodarsko rast in zaposlitvene možnosti. Povečati bi bilo treba institucionalno zmogljivost zainteresiranih strani, vključno z nevladnimi organizacijami, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja ter socialnih zadev pa tudi na področju odpravljanja diskriminacije.
(9)
Podpora v sklopu prednostne naložbe „razvoj, ki ga vodi skupnost“ lahko prispeva k vsem tematskim ciljem, določenim v tej uredbi. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost in podpira ESS, bi morale biti vključujoče in upoštevati prikrajšane ljudi na območju, tako pri upravljanju lokalne akcijske skupine kot pri vsebini strategije.
(10)
Obenem je bistveno podpirati razvoj in konkurenčnost mikro, malih in srednjih podjetij Unije in zagotoviti, da se lahko ljudje s pridobivanjem ustreznih spretnosti in znanj ter prek možnosti vseživljenjskega učenja prilagodijo novih izzivom, kot so prehod na gospodarstvo, temelječe na znanju, digitalna agenda ter prehod na nizkoogljično in bolj energetsko učinkovito gospodarstvo. Z izvajanjem svojih primarnih tematskih ciljev bi moral ESS prispevati k obravnavi teh izzivov. V zvezi s tem bi moral ESS podpreti prehod delovne sile iz izobraževanja v zaposlovanje in preusmeritev k bolj „zelenim“ spretnostim in delovnim mestom, podpreti bi moral tudi reševanje primanjkljaja spretnosti, tudi v sektorjih energetske učinkovitosti, obnovljive energije in trajnostnega prometa. ESS bi moral prispevati h kulturnim in ustvarjalnim veščinam. Socialno-kulturni, ustvarjalni in kulturni sektor so pomembni in posredno uresničujejo cilje ESS; njihov potencial bi bilo torej treba bolje vključiti v projekte in načrtovanje ESS.
(11)
Glede na trajno potrebo po odpravi brezposelnosti mladih v Uniji kot celoti bi bilo treba vzpostaviti pobudo za zaposlovanje mladih v najbolj prizadetih regijah. Pobuda za zaposlovanje mladih bi morala v takih regijah podpirati mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki so brezposelni ali neaktivni, ter tako okrepiti in pospešiti izvajanje dejavnosti, podprtih s sredstvi ESS. Poleg naložb iz ESS v najbolj prizadetih regijah bi morala biti pobudi za zaposlovanje mladih posebej dodeljena dodatna sredstva. Z usmeritvijo na posameznike namesto na strukture bi morala pobuda za zaposlovanje mladih omogočiti dopolnjevanje z drugimi operacijami, financiranimi iz ESS, in nacionalnimi ukrepi, namenjenimi mladim, ki se ne izobražujejo in se ne usposabljajo ter so neaktivni ali brezposelni, tudi z izvajanjem jamstva za mlade, v skladu s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4), ki določa, da bi morali mladi v štirih mesecih po začetku njihove brezposelnosti ali ob koncu formalnega izobraževanja prejeti ponudbo dobre kakovosti za zaposlitev, nadaljevanje izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo. Pobuda za zaposlovanje mladih lahko podpira tudi ukrepe proti zgodnjemu opuščanju šolanja. Dostopa do socialnovarstvenih prejemkov mladim in njihovim družinam ali odvisnim osebam ne bi smeli pogojevati z udeležbo v pobudi za zaposlovanje mladih.
(12)
Pobuda za zaposlovanje mladih bi morala biti popolnoma vključena v načrtovanje ESS, po potrebi pa bi bilo treba predvideti posebne določbe za to pobudo, da bi uresničili njene cilje. Treba je poenostaviti in olajšati izvajanje pobude za zaposlovanje mladih, zlasti določbe o finančnem poslovodenju in ureditev tematske osredotočenosti. Za zagotovitev, da bodo rezultati pobude za zaposlovanje mladih jasno prikazani in predstavljeni, bi bilo treba izrecno predvideti ureditev spremljanja in vrednotenja ter informiranja in objav. V odborih za spremljanje bi morale v razpravah o pripravi in izvajanju, vključno z vrednotenjem, pobude za zaposlovanje mladih sodelovati tudi organizacije mladih.
(13)
ESS bi moral prispevati k strategiji Evropa 2020 z večjo usmerjenostjo podpore v prednostne naloge Unije. Minimalni delež ESS v financiranju kohezijske politike je določen v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013. ESS bi moral povečati zlasti podporo za boj proti socialni izključenosti in revščini z določitvijo najmanjših, temu namenjenih sredstev, in sicer 20 % vseh sredstev ESS za vsako državo članico. Tudi izbor in število prednostnih naložb za podporo ESS bi bilo treba omejiti, v skladu s stopnjo razvoja podprtih regij.
(14)
Za zagotavljanje natančnejšega spremljanja in izboljšanega ocenjevanja rezultatov, doseženih na ravni Unije z ukrepi, ki jih podpira ESS, bi bilo treba v tej uredbi določiti skupen sklop kazalnikov učinkov in rezultatov. Taki kazalniki bi morali ustrezati prednostnim naložbam in vrstam ukrepov, ki bi prejemali podporo v skladu s to uredbo in ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Po potrebi bi bilo treba kazalnike dopolniti s kazalniki rezultatov in/ali učinkov za posamezne programe.
(15)
Države članice se spodbuja, da v vseh operativnih programih poročajo o učinkih naložb ESS na enake možnosti, enakost dostopa in vključevanje marginaliziranih skupin.
(16)
Ob upoštevanju zahtev o varstvu podatkov, povezanih z zbiranjem in shranjevanjem občutljivih podatkov o udeležencih, bi morale države članice in Komisija redno ocenjevati uspešnost, učinkovitost in učinek podpore ESS za spodbujanje socialnega vključevanja in boj proti revščini, predvsem glede prikrajšanih oseb, kot so Romi. Države članice se spodbuja, da o pobudah, ki se financirajo iz ESS, poročajo v nacionalnih socialnih poročilih, priloženih nacionalnim programom reform, zlasti glede marginaliziranih skupnosti, kot so Romi in migranti.
(17)
Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, ob upoštevanju akterjev, ki delujejo na regionalni in lokalni ravni, zlasti krovnih organizacij, ki zastopajo lokalne in regionalne organe oblasti, organizirane civilne družbe, gospodarskih in socialnih partnerjev, predvsem pa socialnih partnerjev in nevladnih organizacij. Zato bi morale države članice zagotoviti udeležbo socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri strateškem upravljanju ESS, in sicer od zasnove prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja in vrednotenja rezultatov ESS.
(18)
Države članice in Komisija bi morale zagotoviti, da izvajanje prednostnih nalog, ki jih financira ESS, prispeva k spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členom 8 PDEU. Vrednotenja so pokazala, da je pomembno pravočasno in usklajeno upoštevati cilje v zvezi z enakostjo spolov v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in vrednotenja operativnih programov, in hkrati zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov, ekonomske neodvisnosti žensk, izobraževanja in nadgrajevanja veščin ter ponovnega vključevanja žrtev nasilja ženskega spola na trg dela in v družbo.
(19)
V skladu s členom 10 PDEU bi moralo izvajanje prednostnih nalog, financiranih iz ESS, prispevati k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, pri čemer bi bilo treba nameniti posebno pozornost osebam, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. Diskriminacijo na podlagi spola bi morali tolmačiti v širšem pomenu, da bi zajeli tudi druge vidike, povezane s spolom, upoštevaje sodno prakso Sodišča Evropske unije. Izvajanje prednostnih nalog, financiranih iz ESS, bi moralo prispevati tudi k spodbujanju enakih možnosti. ESS bi moral podpreti izpolnjevanje obveznosti Unije na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, med drugim na področju izobraževanja, dela, zaposlovanja in dostopnosti. ESS bi moral spodbujati tudi prehod od institucionalne oskrbe k oskrbi v skupnosti. ESS ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti.
(20)
Podpora za socialne inovacije prispeva k boljši odzivnosti politik na socialne spremembe. ESS bi moral spodbujati in podpirati inovativna socialna podjetja in podjetnike, kakor tudi inovativne projekte, ki jih izvajajo nevladne organizacije in drugi akterji socialne ekonomije. Zlasti je za izboljšanje učinkovitosti politik pomembno, da se inovativne rešitve pred razširjanjem preskusijo in ovrednotijo, da se upraviči posebna podpora iz ESS. Ena od inovativnih rešitev bi bila lahko razvoj meril socialne pravičnosti, kot so na primer oznake socialne pravičnosti, pod pogojem, da se izkaže za uspešno.
(21)
Transnacionalno sodelovanje ima znatno dodano vrednost, zato bi ga morale podpirati vse države članice, razen v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti. Prav tako je treba okrepiti vlogo Komisije pri omogočanju izmenjav izkušenj in pri usklajevanju izvajanja ustreznih pobud.
(22)
Za spodbujanje integriranega in celostnega pristopa pri zaposlovanju in socialnem vključevanju bi moral ESS podpirati medsektorska in teritorialna partnerstva.
(23)
Vključevanje regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani bi moralo pripomoči k izvajanju strategije Evropa 2020 in njenih krovnih ciljev. Za dejavnejšo vključitev regionalnih in lokalnih organov, mest, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij v celotno pripravo in izvajanje operativnih programov se lahko uporabijo in podprejo teritorialni dogovori, lokalne pobude za zaposlovanje in socialno vključevanje, trajnostne in vključujoče strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost na urbanih in podeželskih območjih, in strategije trajnostnega urbanega razvoja.
(24)
Uredba (EU) št. 1303/2013 določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen določenih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe, kar zadeva ESS.
(25)
Za lažjo uporabo ESS in zmanjšanje tveganja napak ter z upoštevanjem posebnosti operacij, ki jih podpira ESS, je primerno določiti določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1303/2013 glede upravičenosti izdatkov.
(26)
Uporaba standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in financiranja na podlagi pavšalne stopnje bi morala pripomoči k poenostavitvi za upravičence in zmanjšati upravno breme vseh partnerjev v projektih ESS.
(27)
Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje vsakega operativnega programa ter čim učinkovitejše in uporabnikom čim prijaznejše izvajanje programa. Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki bi upravičencem otežila uporabo sredstev.
(28)
Države članice in regije bi bilo treba spodbuditi, da okrepijo učinke finančnega vzvoda ESS s finančnimi instrumenti, da bi na primer podprli študente, ustvarjanje delovnih mest, mobilnost delavcev, socialno vključevanje in socialno podjetništvo.
(29)
ESS bi moral dopolnjevati druge programe Unije, med ESS in drugimi finančnimi instrumenti Unije pa bi bilo treba razviti tesne sinergije.
(30)
Vlaganje v človeški kapital je glavni vzvod, s katerim si lahko Unija zagotovi mednarodno konkurenčnost in trajno oživitev svojega gospodarstva. Z nobeno drugo vrsto naložb ne bo mogoče doseči strukturnih reform, če jih ne spremlja skladna, v rast usmerjena strategija za razvoj človeškega kapitala. Zato je treba zagotoviti, da bodo v programskem obdobju 2014-2020 viri, namenjeni izboljšanju spretnosti in zvišanju stopnje zaposlenosti, omogočili ustrezen obseg ukrepanja.
(31)
Na Komisijo bi bilo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov glede na različne vrste operacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(32)
Komisiji bi moral pri upravljanju ESS pomagati odbor iz člena 163 PDEU.
(33)
Ker ta uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti. Kljub temu pa ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje podpore, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006 ali katere koli druge zakonodaje, ki ureja to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka zakonodaja, ki se uporablja, bi se posledično morali po 31. Decembru 2013 še naprej uporabljati za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006, bi morali še naprej ostati v veljavi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), vključno s pobudo za zaposlovanje mladih, področje uporabe njegove podpore, posebne določbe in vrste izdatkov, upravičenih do pomoči.
Člen 2
Naloge
1. ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, izboljšuje dostop do trga dela, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev ter olajšuje njihovo prilagajanje industrijskim spremembam in spremembam proizvodnih sistemov, potrebne za trajnostni razvoj, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja za vse in podpira prehod mladih iz izobraževanja v zaposlovanje, deluje proti revščini in krepi socialno vključevanje, spodbuja enakost spolov, nediskriminacijo in enake možnosti, s tem pa prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Unije za krepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
2. ESS uresničuje naloge, določene v odstavku 1, s podpiranjem držav članic pri izvajanju prednostnih nalog in doseganju krovnih ciljev strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) ter s tem, da državam članicam omogoča obravnavati posebne izzive pri uresničevanju ciljev strategije Evrope 2020. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov, povezanih z njegovimi nalogami, in sicer ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, po potrebi pa tudi na nacionalni ravni, nacionalne programe reform ter druge zadevne nacionalne strategije in poročila.
3. ESS koristi ljudem, vključno prikrajšanim ljudem, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje vseh starosti, ki jim grozita revščina in socialna izključenost. ESS zagotavlja tudi podporo delavcem, podjetjem, vključno z akterji socialne ekonomije, in podjetnikom ter sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom, vključno z zmanjševanjem kvalifikacijskih vrzeli, ter spodbujanja dobrega upravljanja, družbenega napredka in izvajanja reform, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja in socialne politike.
Člen 3
Področje uporabe podpore
1. V okviru tematskih ciljev iz točk (8), (9), (10) in (11) prvega pododstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki ustrezajo točkam (a), (b), (c) in (d) tega odstavka, in v skladu s svojimi nalogami ESS podpira naslednje prednostne naložbe:
(a)
za tematski cilj „spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev“:
(i)
dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno brezposelnimi in osebami, ki so oddaljene od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in spodbujanje mobilnosti delavcev.
(ii)
trajnostno vključevanje mladih na trg dela, predvsem tistih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z mladimi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, vključno prek izvajanja jamstva za mlade;
(iii)
samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro, malimi in srednjimi podjetji;
(iv)
enakost med moškimi in ženskami na vseh področjih, tudi pri dostopu do zaposlitve, poklicnem napredovanju, usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in spodbujanju enakega plačila za enako delo;
(v)
prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe;
(vi)
aktivno in zdravo staranje;
(vii)
posodobitev institucij trga dela, kot so javne in zasebne službe za zaposlovanje, in ustreznejši odziv na potrebe trga dela, med drugim prek ukrepov za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev, kot tudi prek programov mobilnosti in boljšim sodelovanjem med institucijami in zainteresiranimi stranmi;
(b)
za tematski cilj „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“:
(i)
aktivno vključevanje, vključno s spodbujanjem enakih možnosti in dejavnega sodelovanja ter izboljšanje zaposljivosti;
(ii)
družbeno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;
(iii)
boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti;
(iv)
spodbujanje razpoložljivosti cenovno dostopnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega pomena;
(v)
spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialna podjetja ter socialnega in solidarnega gospodarstva, da bi vsem olajšali dostop do zaposlitve;
(vi)
strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;
(c)
za tematski cilj „vlaganje v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje“:
(i)
zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, med drugim s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi možnostmi učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje;
(ii)
izboljšanje kakovosti in učinkovitosti ter dostopa do terciarnega in enakovrednega izobraževanja za višjo stopnjo udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja, predvsem za prikrajšane skupine;
(iii)
krepitev enake dostopnosti vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine v formalnem, neformalnem in priložnostnem okolju, izpopolnjevanje znanj, spretnosti in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih možnosti učenja, vključno prek poklicnega usmerjanja in validiranja pridobljenih kompetenc;
(iv)
izboljšanje odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela, lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter okrepljeni in kakovostnejši sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno prek mehanizmov za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter oblikovanjem in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi;
(d)
za tematski cilj „izboljšanje institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava“:
(i)
naložbe v institucionalno zmogljivost ter v učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;
Ta naložbena prednostna naloga velja samo v državah članicah, upravičenih do podpore iz Kohezijskega sklada, ali v državah članicah, ki imajo eno ali več regij ravni NUTS 2 iz člena 90(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(ii)
krepitev zmogljivosti za vse zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih zadev, vključno prek sektorskih in teritorialnih dogovorov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
2. ESS s prednostnimi naložbami iz odstavka 1 prispeva tudi k drugim tematskim ciljem iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, predvsem s:
(a)
podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja, potrebnih za prilagoditev vzorcev ravnanja, spretnosti in kvalifikacij, s strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo;
(b)
krepitvijo dostopnosti in uporabe ter kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij prek razvoja digitalne pismenosti in e-učenja, ter naložbami v e-vključevanje, e-spretnosti in s tem povezana podjetniška znanja;
(c)
spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija in podjetniških znanj, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji;
(d)
krepitvijo konkurenčnosti in dolgoročne trajnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij, vodstvenih kadrov in delavcev, večjimi naložbami v človeški kapital in s podporo ustanovam, ki zagotavljajo praktično poklicno izobraževanje in usposabljanje.
Člen 4
Usklajenost in tematska osredotočenost
1. Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi, določeni v operativnih programih usklajeni in ustrezni za obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in po potrebi drugih nacionalnih strategij za boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti ter tudi ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, da bi prispevali k uresničevanju krovnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.
2. Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“ iz točke (9) prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
3. Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:
(a)
pri bolj razvitih regijah države članice osredotočijo najmanj 80 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1);
(b)
pri regijah v prehodu države članice osredotočijo najmanj 70 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1);
(c)
pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo najmanj 60 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1).
4. Prednostne osi iz člena 11(1) se izključijo iz izračuna odstotnih deležev, navedenih v odstavkih 2 in 3 tega člena.
Člen 5
Kazalniki
1. Skupni kazalniki učinkov in rezultatov, določeni v Prilogi I k tej uredbi, in po potrebi kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s členom 27(4) in členom 96(2)(b)(ii) in (iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Pri vseh prednostnih naložbah je treba sporočiti vse skupne kazalnike učinkov in rezultatov. Kazalnike rezultatov iz Priloge II k tej uredbi se sporočijo v skladu z odstavkom 2 tega člena. Po potrebi se podatki razčlenijo po spolu.
Za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se izhodiščna vrednost določi pri nič. Kadar narava podprtih operacij to zahteva in dopušča, se zbirne številčno-ovrednotene ciljne vrednosti za te kazalnike določijo za leto 2023. Kazalniki učinka se izrazijo v absolutnih številih.
Za te skupne kazalnike učinka in posebne kazalnike učinka za posamezne programe, pri katerih je bila za leto 2023 določena zbirna številčno-opredeljena ciljna vrednost, se izhodiščne vrednosti določijo z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Posebni kazalniki učinka za posamezne programe in s tem povezani cilji so lahko izraženi številčno opredeljeno ali opisno.
2. Poleg odstavka 1 se kazalniki rezultatov, določeni v Prilogi II k tej uredbi, uporabljajo za vse operacije, ki prejemajo pomoč v okviru prednostne naložbe iz člena 3(1)(a)(ii) za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih. Vsi kazalniki iz Priloge II k tej uredbi so povezani s številčno-opredeljeno zbirno ciljno vrednostjo za leto 2023 in izhodiščno vrednostjo.
3. Vsak organ upravljanja skupaj z letnimi poročili o izvajanju predloži elektronsko strukturirane podatke za vsako prednostno os, razčlenjeno po naložbenih prednostnih področjih. Podatki se posredujejo za kategorije ukrepov iz člena 96(2)(b)(vi) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter kazalnike učinka in rezultatov. Z odstopanjem od člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se poslani podatki o kazalnikih učinka in kazalnikih rezultatov nanašajo na delno ali v celoti izvedene operacije.
POGLAVJE II
POSEBNE DOLOČBE ZA PROGRAMSKO NAČRTOVANJE IN IZVAJANJE
Člen 6
Vključevanje partnerjev
1. Sodelovanje partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 pri izvajanju operativnih programov lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev, opredeljenih v členu 123(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013. V takih primerih se v operativnem programu opredeli del zadevnega operativnega programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.
2. Za spodbuditev ustrezne udeležbe socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji, opredeljeni v členu 90(2)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali v državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se glede na potrebe dodeli ustrezen znesek sredstev iz ESS za dejavnosti krepitve zmogljivosti, in sicer v obliki usposabljanja, mreženja in krepitve socialnega dialoga, ter za dejavnosti, ki jih socialni partnerji izvajajo skupaj.
3. Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, zlasti na področju socialne vključenosti, enakosti spolov in enakih možnosti, ter dostopa nevladnih organizacij do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji, opredeljeni v členu 90(2)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali v državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek virov ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij.
Člen 7
Spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami z vključevanjem tega načela v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013 v vseh fazah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja operativnih programov. Države članice in Komisija prek ESS podpirajo tudi posebne ciljno naravnane ukrepe v sklopu kakršnih koli prednostnih naložb iz člena 3 in zlasti člena 3(1)(a)(iv) te uredbe za povečanje trajne udeležbe in napredka žensk v zaposlovanju, s čimer se ukrepa proti feminizaciji revščine, za zmanjšanje segregacije na podlagi spola, boju proti spolnim stereotipom na trgu dela in v izobraževanju in usposabljanju ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, kot tudi enakopravne porazdelitve obveznosti za oskrbo med moškimi in ženskami.
Člen 8
Spodbujanje enakih možnosti in boj proti diskriminaciji
Države članice in Komisija spodbujajo enake možnosti za vse, brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, vključno z dostopnostjo za invalide z vključevanjem načela nediskriminacije iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice in Komisija prek ESS podpirajo tudi posebne ukrepe v okviru katerekoli od prednostnih naložb iz člena 3 in zlasti členu 3(1)(b)(iii) te uredbe. Taki ukrepi so namenjeni boju proti vsem oblikam diskriminacije, kot tudi izboljšanju dostopnosti za invalide, da se poveča vključenost na trgu dela, v izobraževanju in usposabljanju ter s tem okrepi socialna vključenost, zmanjšajo neenakosti v smislu uspešnega zaključka izobraževanja in zdravstvenega stanja ter pospeši prehod od institucionalne oskrbe k oskrbi v skupnosti, zlasti za tiste, ki doživljajo večplastno diskriminacijo.
Člen 9
Socialne inovacije
1. ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v njegovo področje uporabe, kakor je opredeljeno v členu 3, zlasti za preskušanje, vrednotenje in razširjanje inovativnih rešitev, vključno na lokalni ali regionalni ravni, za obravnavo socialnih potreb z zadevnimi akterji in še posebej s socialnimi partnerji.
2. Države članice v operativnih programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.
3. Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem in spodbujanjem dobrih praks in metodologij.
Člen 10
Transnacionalno sodelovanje
1. Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se poveča uspešnost politik, ki jih podpira ESS. Transnacionalno sodelovanje vključuje partnerje iz vsaj dveh držav članic.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko država članica s samo enim operativnim programom, ki ga podpira ESS, ali enim operativnim programom, ki se financira iz več skladov, izjemoma odloči, da ne bo podprla ukrepov transnacionalnega sodelovanja, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti.
3. Države članice lahko v sodelovanju z zadevnimi partnerji izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama skupnih tem, ki ga predlaga Komisija in potrdi odbor iz člena 25, ali izberejo katerekoli druge teme, ki ustrezajo njihovim specifičnim potrebam.
4. Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje pri skupnih temah s seznama iz odstavka 3, po potrebi pa tudi pri drugih temah, ki jih izberejo države članice, z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni Unije za lažje oblikovanje transnacionalnih partnerstev, izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter uporabo in razširjanje pomembnih rezultatov. Poleg tega Komisija za lažje transnacionalno sodelovanje razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost, vrstami in časovnim razporedom ukrepov ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje.
Člen 11
Za sklad specifične določbe za operativne programe
1. Z odstopanjem od člena 96(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se lahko v operativnih programih določijo prednostne osi za izvajanje socialnih inovacij in transnacionalnega sodelovanja iz členov 9 in 10 te uredbe.
2. Z odstopanjem od člena 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se najvišja stopnja sofinanciranja za prednostno os poveča za deset odstotnih točk, vendar ne preseže 100 %, kadar je prednostna os v celoti namenjena socialnim inovacijam ali transnacionalnemu sodelovanju ali kombinaciji obojega.
3. Poleg določb iz člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se v operativnih programih določi tudi prispevek načrtovanih ukrepov, ki jih podpira ESS za:
(a)
tematske cilje iz točk (1) do (7) prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013 po prednostnih oseh, če je primerno;
(b)
socialne inovacije in transnacionalno sodelovanje iz členov 9 in 10 te uredbe, kadar teh področij ne pokriva posebna prednostna os.
Člen 12
Posebne določbe o obravnavi teritorialnih posebnosti
1. ESS lahko podpira strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na urbanih in podeželskih območjih, kot je navedeno v členih 32, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1303/2013, teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, vključno z zaposlovanjem mladih, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 36 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
2. Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) lahko ESS podpre trajnostni urbani razvoj s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih, ki jih določijo države članice na podlagi načel, določenih v njihovih zadevnih partnerskih sporazumih.
POGLAVJE III
POSEBNE DOLOČBE ZA FINANČNO UPRAVLJANJE
Člen 13
Upravičenost izdatkov
1. ESS zagotovi podporo za upravičene izdatke, ki lahko, kot je določeno v členu 120(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, vključujejo vse finančne vire, ki jih skupaj prispevajo delodajalci in delavci.
2. ESS lahko podpre izdatke za operacije, ki se izvajajo zunaj programskega območja, vendar v Uniji, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
operacija koristi programskemu območju;
(b)
obveznosti organov za operativni program glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo izpolnijo organi, ki so pristojni za operativni program, v okviru katerega se ta operacija podpira, ali pa sklenejo dogovore z organi v državi članici, v kateri se operacija izvaja, če so v tej državi članici izpolnjene obveznosti glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo.
3. Do mejne vrednosti 3 % proračuna operativnega programa ESS ali dela operativnega programa, ki se financira iz več skladov, namenjenega za ESS, so izdatki, nastali zunaj Unije, za prispevek ESS upravičeni, pod pogojem, da zadevajo tematske cilje iz člena 3(1)(a) ali člena 3(1)(c), in pod pogojem, da je zadevni odbor za spremljanje programa soglašal z operacijo ali vrsto zadevnih operacij.
4. Poleg izdatkov iz člena 69(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 nakup infrastrukture, zemljišč in nepremičnin ni upravičen do prispevka iz ESS.
5. Prispevki v naravi v obliki prejemkov ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz ESS, pod pogojem, da so prispevki v naravi nastali v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili in da ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.
Člen 14
Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov
1. Poleg izbire iz člena 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013 lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene izdatke za namene uporabe Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Za namen prvega pododstavka se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami, ob ustreznem upoštevanju izkušenj, pridobljenih v prejšnjem programskem obdobju.
Izključni cilj finančnih revizij je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.
Kadar se v skladu s prvim pododstavkom uporablja financiranje na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, lahko država članica svoje uporabi računovodske prakse v podporo operacijam. V tej uredbi in Uredbi (EU) št. 1303/2013 se za take računovodske prakse in iz njih izhajajoče zneske ne uporablja revizija revizijskega organa ali Komisije.
2. V skladu s členom 67(1)(d) in (5)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pavšalna stopnja do 40 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje lahko uporabi za kritje preostalih upravičenih stroškov operacije, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi.
3. Kadar javna podpora za nepovratna sredstva in vračljivo pomoč ne presega 100 000 EUR, se zneski iz člena 67(1)(b), (c) in (d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, poleg metod, ki jih določa člen 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko določijo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, o katerem se predhodno dogovori organ upravljanja.
4. Ne glede na člen 67(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 imajo nepovratna sredstva in vračljiva pomoč, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, obliko standardnih lestvic stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov v skladu z odstavkom 1 tega člena ali s členom 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali pavšalnih stopenj v skladu s členom 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči. Kadar se uporabi financiranje na podlagi pavšalnih stopenj, se tiste kategorije stroškov, ki se uporabijo za izračun stopnje, povrnejo v skladu s členom 67(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 15
Finančni instrumenti
V skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013 lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, tudi z mikrokrediti in jamstvenimi skladi.
POGLAVJE IV
POBUDA ZA ZAPOSLOVANJE MLADIH
Člen 16
Pobuda za zaposlovanje mladih
Pobuda za zaposlovanje mladih podpira boj proti brezposelnosti mladih v upravičenih regijah Unije z zagotavljanjem podpore za ukrepe iz člena 3(1)(a)(ii) te uredbe. Namenjena je vsem mladim, mlajšim od 25 let, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki prebivajo v upravičenih regijah, ki so neaktivni ali brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi, in so ali niso prijavljeni kot iskalci dela. Države članice lahko prostovoljno odločijo, da ciljno skupino razširijo na mlade pod 30. letom.
V pobudi za zaposlovanje mladih 2014-2015 so „upravičene regije“ tiste regije ravni NUTS 2, v katerih je bila leta 2012 stopnja brezposelnosti mladih med 15. in 24. letom višja od 25 %, in v državah članicah, kjer se je brezposelnost mladih leta 2012 zvišala za več kot 30 %, pa regije ravni NUTS 2, kjer je bila leta 2012 brezposelnost mladih višja od 20 %.
Sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih za obdobje 2016-2020 se lahko v proračunskem postopku v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 1311/2013 zvišajo. Za določitev upravičenih regij v pobudi za zaposlovanje mladih za obdobje 2016-2020 se referenčni podatki za leto 2012 iz drugega pododstavka štejejo kot sklicevanje na zadnje razpoložljive letne podatke. Za razčlenitev dodatnih virov po državah članicah velja enak postopek kot za prvotno dodelitev v skladu v Prilogo VIII Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Države članice se v dogovoru s Komisijo lahko odločijo dodeliti omejen znesek, ki ne presega 10 % sredstev v okviru pobude za zaposlovanje mladih, za mlade v podregijah, ki imajo visoko stopnjo brezposelnosti mladih in so zunaj upravičenih regij NUTS 2.
Člen 17
Tematska osredotočenost
Posebna dodelitev sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih se ne upošteva za namene izračuna tematske osredotočenosti iz člena 4.
Člen 18
Programsko načrtovanje
Pobuda za zaposlovanje mladih je vključena v programsko načrtovanje ESS v skladu s členom 96 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice po potrebi določijo ustrezne ureditve programskega načrtovanja za pobudo za zaposlovanje mladih v njihovem zadevnem partnerskem sporazumu in njihovem operativnem programu.
Ureditev programskega načrtovanja je lahko v eni ali več od naslednjih oblik:
(a)
posebni operativni program;
(b)
posebna prednostna os v okviru operativnega programa;
(c)
del ene ali več prednostnih osi.
Za pobudo za zaposlovanje mladih se uporabljata člena 9 in 10 te uredbe.
Člen 19
Spremljanje in vrednotenje
1. Poleg nalog odbora za spremljanje, določenih v členu 110 Uredbe (EU) št. 1303/2013 odbor za spremljanje najmanj enkrat letno preuči izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v okviru operativnega programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev.
2. Letna poročila o izvajanju in končno poročilo iz člena 50(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 vsebujejo dodatne informacije o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih. Komisija Evropskemu parlamentu posreduje povzetek teh poročil, kot je navedeno v členu 53(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Komisija se udeleži letne razprave v Evropskem parlamentu o teh poročilih.
3. Organi upravljanja od aprila 2015 in za naslednja leta hkrati z letnimi poročili o izvajanju iz člena 50(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 elektronsko predložijo Komisiji strukturirane podatke za vsako prednostno os ali kateri koli del prednostne osi, ki podpira pobudo za zaposlovanje mladih. Posredovani podatki o kazalnikih se nanašajo na vrednosti za kazalnike iz prilog I in II k tej uredbi in po potrebi na kazalnike za posamezne programe. Nanašajo se na delno ali v celoti izvedene operacije.
4. Letna poročila o izvajanju iz člena 50(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali, kadar je ustrezno, poročilo o napredku iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter letno poročilo o izvajanju, predloženo do 31. maja 2016, predstavijo glavne ugotovitve vrednotenj iz odstavka 6 tega člena. Poročila tudi opredelijo in ocenijo kakovost ponudb o zaposlitvi, ki jih prejmejo udeleženci pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prikrajšanimi osebami, tistimi iz marginaliziranih skupin in tistimi, ki opustijo izobraževanje brez pridobljene kvalifikacije. Poročila tudi opredelijo in ocenijo njihov napredek pri nadaljevanju izobraževanja, iskanju trajnostne in dostojne zaposlitve ali začetku vajeništva ali kakovostnega pripravništva.
5. Poročila o napredku iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1303/2013 vsebujejo dodatne informacije o pobudi za zaposlovanje mladih in ocenijo njeno izvajanje. Komisija Evropskemu parlamentu posreduje povzetek teh poročil, kot je navedeno v členu 53(2) navedene uredbe in se bo udeležila razprave v Evropskem parlamentu o teh poročil.
6. Vsaj dvakrat v programskem obdobju se z vrednotenjem oceni uspešnost, učinkovitost in učinek skupne podpore iz ESS in posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih in izvajanje jamstva za mlade.
Prvo vrednotenje bo zaključeno do 31. decembra 2015, drugo vrednotenje pa do 31. decembra 2018.
Člen 20
Ukrepi informiranja in obveščanja javnosti
1. Upravičenci zagotovijo, da se tisti, ki sodelujejo v operaciji, posebej obvestijo o podpori iz pobude za zaposlovanje mladih, zagotovljene s pomočjo sredstev ESS in posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih.
2. Vsak dokument, ki se nanaša na izvajanje operacije in je izdan za javnost ali udeležence, vključno s potrdili o udeležbi ali drugimi potrdili, vključuje izjavo, da je operacija prejela podporo iz pobude za zaposlovanje mladih.
Člen 21
Tehnična pomoč
Države članice lahko posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih vključijo v izračun omejitve za celotni znesek sredstev, dodeljen vsaki državi članici za tehnično pomoč.
Člen 22
Finančna podpora
1. S sklepom Komisije o sprejetju operativnega programa se določi najvišji znesek podpore iz posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezne podpore ESS kot skupni znesek in tudi po kategorijah regij za vsako prednostno os. Ustrezna podpora ESS je najmanj enaka višini podpore iz posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih za vsako prednostno os.
2. Na podlagi zneskov iz odstavka 1 se s sklepom Komisije iz odstavka 1 prav tako določi razmerje med kategorijami regij za sredstva ESS za vsako prednostno os.
3. Kadar se pobuda za zaposlovanje mladih izvaja po posebni prednostni osi, ki pokriva upravičene regije iz več kot ene kategorije, se za dodeljena sredstva ESS uporablja najvišja stopnja sofinanciranja.
Za posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih ne velja zahteva nacionalnega sofinanciranja.
Splošna stopnja sofinanciranja prednostne osi, določena s sklepom Komisije iz odstavka 1, se izračuna na podlagi stopnje sofinanciranja sredstev ESS skupaj s posebnimi sredstvi za pobudo za zaposlovanje mladih.
Člen 23
Finančno upravljanje
Poleg člena 130 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Komisija pri povračilu vmesnih plačil in izplačilu končnih plačil za vsako prednostno os, namenjeno pobudi za zaposlovanje mladih, porazdeli povračilo iz proračuna Unije enakovredno med ESS in posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih. Po povračilu vseh virov iz posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih, Komisija ostala povračila iz proračuna Unije nameni za ESS.
Komisija porazdeli povračilo iz ESS med kategorije regij v skladu z razmerjem iz člena 22(2).
POGLAVJE V
PRENOS POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE
Člen 24
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14(1) se prenese na Komisijo od 21. decembra 2013 do 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz člena 14(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 14(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 25
Odbor iz člena 163 PDEU
1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS), ustanovljen v skladu s členom 163 PDEU.
2. Član Komisije, odgovoren za predsedovanje odboru ESS, lahko to odgovornost prenese na visokega uradnika Komisije. Sekretariat odbora ESS zagotovi Komisija.
3. Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.
4. Odbor ESS ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki predstavlja organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije.
5. Odbor ESS lahko na svoje seje povabi predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada brez glasovalne pravice ter predstavnike zadevnih civilnodružbenih organizacij brez glasovalne pravice, če je na podlagi dnevnega reda seje potrebna njihova prisotnost.
6. Odbor ESS:
(a)
da mnenje o osnutkih sklepov Komisije v zvezi z operativnimi programi in programskim načrtovanjem v primeru podpore s strani ESS;
(b)
da mnenje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz ESS, kot tudi in o drugih vprašanjih, ki so pomembna za ESS in vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije;
(c)
potrdi seznam skupnih tem transnacionalnega sodelovanja iz člena 10(3).
7. Odbor ESS lahko da mnenje o:
(a)
vprašanjih, povezanih s prispevkom ESS k izvajanju strategije Evropa 2020;
(b)
vprašanjih v zvezi z Uredbo (ES) št. 1303/2013, pomembnih za ESS;
(c)
vprašanjih v zvezi z ESS, ki jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 6.
8. Mnenja odbora ESS se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu. Komisija odbor ESS obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.
Člen 26
Prehodne določbe
1. Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje pomoči, vključno s popolno ali delno razveljavitvijo pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006 ali druge veljavne zakonodaje, ki urejajo to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka zakonodaja, ki se uporablja, se po 31. decembru 2013 posledično še naprej uporablja za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka.
2. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni pred 1. januarjem 2014 na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006, ostanejo še naprej v veljavi.
Člen 27
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1081/2006 se brez poseganja v določbe iz člena 26 te uredbe razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.
Člen 28
Pregled
Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2020 v skladu s členom 164 PDEU.
Člen 29
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2013