РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 412/2013
z dne 13. maja 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predlogaEvropske komisije, po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1. Začetek
(1)
Komisija je z Uredbo (ES) št. 1072/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).
(2)
Postopek je bil uveden 16. februarja 2012 (3) na podlagi pritožbe, ki je bila vložena v imenu proizvajalcev EU („pritožniki“), ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (22) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2008 do konca OP („obravnavano obdobje“).
1.2. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in razlogov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasne protidampinške dajatve („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost zaslišanja. Dva uvoznika in en proizvajalec izvoznik so zahtevali zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje GD za trgovino, ki jim je bilo odobreno.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(6)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (55), je bil poleg tega opravljen preveritveni obisk pri tajskem proizvajalcu, da se preveri primernost Tajske kot ustrezne primerljive države.
(7)
Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in razlogih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporočita uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Kitajska trgovinska zbornica za uvoz in izvoz izdelkov lahke industrije in obrti („CCCLA“) ter skupina uvoznikov sta zahtevali zaslišanje, ki jima je bilo odobreno v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje iz Generalnega direktorata za trgovino.
(8)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane.
1.3. Vzorčenje
(9)
Po začasnem razkritju je več zainteresiranih strani izpodbijalo vzorec proizvajalcev izvoznikov iz LRK in trdilo, da vzorec ni reprezentativen, ker temelji le na največjem obsegu izvoza in tako ne upošteva drugih dejavnikov, značilnih za raznovrstnost in razdrobljenost keramične industrije v LRK.
(10)
Iz člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ("osnovnq uredba") izhaja, da se izbor družb, ki se vključijo v vzorec, lahko omeji na največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času dovolj dobro preiskati. Zaradi razdrobljenosti te industrije se je štelo, da bi izbor na podlagi obsega izvoza omogočil reprezentativni vzorec, ki bi ga bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. V zvezi s tem pa je treba opozoriti tudi, da izbrane družbe izhajajo iz treh različnih regij v LRK in proizvajajo velike količine zadevnega izdelka iz različnih vrst keramičnih materialov, npr. porcelana in kamenine, ter najrazličnejše vrste izdelkov. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.
(11)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je uporaba drugačne metodologije pri izboru vzorca industrije Unije in uvoznikov v primerjavi z vzorčenjem proizvajalcev izvoznikov diskriminatorna in da bi bilo treba uporabiti ista merila. Uporaba različnih metodologij naj bi bila diskriminatorna do proizvajalcev izvoznikov in pomenila kršitev enake obravnave.
(12)
Izbor vzorca proizvajalcev izvoznikov se uporablja zgolj za ugotavljanje obstoja dampinga zadevnega izdelka iz LRK. V zvezi s tem je bistveno, da se zajame največji obseg uvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave. Po drugi strani pa je bil vzorec proizvajalcev Unije izbran, da se na podlagi najrazličnejših kazalnikov ugotovi, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo. V zvezi z uvozniki pa se zbrane informacije uporabljajo pretežno za presojo interesa Unije. Iz tega sledi, da je pri uvoznikih in proizvajalcih Unije pomembno zbirati informacije iz najrazličnejših podjetij, ki so na primer dejavna v različnih segmentih izdelkov. Ker se temeljno načelo za izbor družb za vključitev v vzorec pri proizvajalcih Unije in uvoznikih na eni strani ter proizvajalcih izvoznikih na drugi strani razlikuje, niso v enakem položaju. Zato niti načelo nediskriminacije niti načelo enake obravnave ne zahtevata uporabe enake metodologije pri izboru posameznih vzorcev. Iz tega sledi, da je ta trditev v celoti neutemeljena in se zato zavrne.
(13)
Poleg tega je en proizvajalec izvoznik vztrajal pri svoji zahtevi, kot je navedeno v uvodni izjavi (8) začasne uredbe, da se ga vključi v vzorec. Vendar ta družba ni predložila nobenih novih razlogov, ki bi to upravičili. Zato se ob upoštevanju ugotovitev iz uvodne izjave (10) zgoraj sklepi iz uvodne izjave (9) začasne uredbe potrdijo.
(14)
Isti nevzorčeni proizvajalec izvoznik je trdil, da ni imel na voljo dovolj časa za predložitev pripomb na dokončno razkritje in da razkritje ni bilo ustrezno, saj niso bili razkriti npr. podatki o kvotah, prodajnih cenah in prilagoditvah. Zato njegova pravica do obrambe ni bila spoštovana.
(15)
V skladu s členom 20(5) osnovne uredbe bi morala imeti zainteresirana stran za predložitev pripomb na dokončno razkritje na voljo najmanj 10 dni. Zadevni proizvajalec izvoznik je dokončno razkritje prejel po elektronski pošti 25. februarja 2013 in je imel za predložitev pripomb čas do 8. marca 2013, tj. 11 dni. Dokument o razkritju je bil naslednji dan poslan tudi s priporočeno pošto. To pomeni, da je imela zadevna stran na voljo dovolj časa za predložitev pripomb, zato je treba to trditev zavrniti. V zvezi s tem se opozarja tudi, da je stran pripombe predložila v predpisanem roku in ni zahtevala podaljšanja. Poleg tega je Komisija ob upoštevanju obveznosti varovanja zaupnih podatkov razkrila vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončnih ukrepov. Nenazadnje pa spoštovanje pravice do obrambe ne zahteva, da je treba strani, za katero individualna stopnja ni bila določena, sporočiti podatke o prodaji posameznih družb ali kvot v zvezi z družbami, vključenimi v vzorec, ki so bili uporabljeni za določitev individualne stopnje dampinga.
(16)
Iz navedenega sledi, da je trditev, da pravica do obrambe ni bila spoštovana, neutemeljena in se zato zavrne.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1. Uvod
(17)
Kakor je navedeno v uvodnih izjavah (24), (56) in (57) začasne uredbe, je zadevni izdelek, kakor je bil začasno opredeljen, keramična namizna in kuhinjska posoda razen keramičnih nožev („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90 ter s poreklom izLRK.
2.2. Zahtevki
(18)
Po začasnem razkritju ni nobena stran izpodbijala dejstva, da se keramični (kuhinjski) noži bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi razlik v fizikalnih značilnostih, proizvodnih postopkih in končni uporabi. Po analizi vseh pripomb strani se trditev o izključitvi keramičnih nožev iz obsega izdelkov te preiskave dokončno sprejme.
(19)
Po objavi začasnih ukrepov je več strani trdilo, da bi bilo nekatere keramične mlinčke za začimbe in zelišča ter njihove keramične drobilne dele treba izključiti iz obsega izdelka.
(20)
Ta zahtevek temelji na trditvi, da glede na njihove posebne lastnosti takih mlinčkov ter drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode ni mogoče šteti za en sam izdelek. Keramični material, iz katerega je pri navedenih mlinčkih izdelana drobilna ploščica, je sestavljen pretežno iz aluminijeva oksida, ki se za izdelavo „običajne“ namizne posode, kot so skodelice in krožniki, ne uporablja, poleg tega ga je treba žgati pri višji temperaturi. Njihova stopnja zamenljivosti z glavnimi kategorijami izdelka v preiskavi bi bila omejena. To bi veljalo tudi za keramične drobilne mehanizme brez ohišja, ki so navadno uvrščeni pod zgoraj navedenimi oznakami.
(21)
Preiskava je pokazala, da keramični element običajno predstavlja le manjši del mlinčka. Pokazala je tudi, da mlinčki s keramično drobilno ploščico, vključno s keramičnimi drobilnimi deli, nimajo enakih osnovnih fizikalnih značilnosti in enake osnovne uporabe kot keramična namizna in kuhinjska posoda. Oblika, trdnost in zasnova keramičnih drobilnih delov so drugačne kot pri keramični namizni in kuhinjski posodi.
(22)
Nekatere strani so trdile, da bi bilo treba zadevne mlinčke izključiti iz obsega izdelka, ker imajo enake fizikalne značilnosti, industrijsko zasnovo in končno uporabo kot mlinčki s kovinskimi drobilnimi mehanizmi ter ker so, če so vključeni v nekatere garniture mlinčkov, običajno uvrščeni pod tarifno številko 8210. Trdile so tudi, da v teh primerih keramični elementi običajno predstavljajo največ 2 % vrednosti izdelka. Kljub temu pa glede na številne možnosti razvrstitve mlinčkov in garnitur mlinčkov teh trditev pri odločitvi, ali bi bilo treba keramične mlinčke izključiti iz obsega izdelka v preiskavi, med preiskavo ni bilo mogoče upoštevati.
(23)
Več strani je svoj zahtevek, da bi bilo treba zadevne mlinčke izključiti iz obsega izdelka, utemeljilo z navedbo, da bi bilo treba v nekaterih mlinčkih, zlasti v mlinčkih za sol, namesto kovinskih uporabiti keramične drobilne ploščice, ker sol povzroča korozijo kovinskih drobilnih delov. Vendar je preiskava pokazala, da se v mlinčkih za sol ne uporabljajo vedno keramični drobilni mehanizmi.
(24)
Na podlagi ugotovitev v zgornjih uvodnih izjavah je preiskava pokazala, da se mlinčki za začimbe s keramičnimi drobilnimi elementi bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih osnovnih fizikalnih značilnosti in uporabe keramičnega materiala, ki se uporablja za delovne dele. Zahtevek, da se ti mlinčki, vključno s samostojnimi keramičnimi drobilnimi mehanizmi in njihovimi deli, izključijo iz obsega izdelka te preiskave, se zato sprejme.
(25)
Po objavi začasnih ukrepov so nekatere strani trdile, da bi bilo treba keramične brusilce nožev izključiti iz obsega izdelka zaradi drugačnih proizvodnih postopkov in drugačne končne uporabe ter ker se zaradi posebne zasnove in fizikalnih značilnosti ti izdelki ne uporabljajo za shranjevanje živil. Pri preiskavi so bile te trditve potrjene. Zato se zahtevek za izključitev teh izdelkov iz obsega izdelka te preiskave sprejme.
(26)
V preiskavi je bilo nadalje preučeno, ali bi bilo treba iz obsega izdelka izključiti keramične lupilce. Preiskava je potrdila, da se tudi keramični lupilci bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačne zasnove in drugačnih fizikalnih značilnosti (oblika in trdnost) keramičnega materiala, ki se uporablja za delovne dele, ter drugačnih proizvodnih postopkov in končne uporabe. Keramične lupilce je zato treba prav tako izključiti iz obsega izdelka te preiskave.
(27)
Po objavi začasnih ukrepov je ena od strani tudi trdila, da bi morali biti kamni za peko pice iz kordieritne keramike izključeni iz obsega izdelka zaradi njihovih drugačnih fizikalnih lastnosti (oblika in trdnost), industrijske zasnove in uporabe. Kordieritna keramika je vrsta aluminijevega magnezijevega silikata s specifičnimi lastnostmi, kot je odlična odpornost na temperaturne spremembe. Preiskava je potrdila, da imajo kamni za peko pice iz kordieritne keramike enake fizikalne lastnosti (oblika in trdnost), industrijsko zasnovo in uporabo kot opeke za peči ali pečice. Zato se razlikujejo od druge keramične namizne in kuhinjske posode. Po dokončnem razkritju so pritožniki opozorili na podobnost kamnov za peko pice iz kordieritne keramike in drugih izdelkov, ki jih zajema postopek. Vendar niso mogli dokazati, da imajo kamni za peko pice iz kordieritne keramike enake osnovne fizikalne značilnosti in končno uporabo. Zato se zahtevek za izključitev teh izdelkov iz obsega izdelka te preiskave sprejme.
(28)
Po objavi začasnih ukrepov je nizozemsko združenje trdilo, da bi bilo treba keramično namizno in kuhinjsko posodo, ki se uporablja kot promocijski izdelki, izključiti iz obsega izdelka, ker se ne prodaja, da bi se uporabljala kot namizna in kuhinjska posoda, ker je pomemben gospodarski dejavnik v sektorju trgovine na drobno, ker jo potrošniki visoko cenijo in bi lahko le proizvajalci iz LRKzagotovili potrebne količine v kratkem času. Vendar zahtevek za izključitev keramične namizne in kuhinjske posode, ki se uporablja kot promocijski izdelki, iz obsega izdelkov te preiskave ne more biti odobren, ker so njene fizikalne značilnosti, proizvodni postopki in končna uporaba enaki kot pri drugih vrstah keramične namizne in kuhinjske posode.
(29)
Po objavi začasnih ukrepov in ponovno po dokončnem razkritju sta nemški uvoznik in trgovec na debelo ter sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik trdila, da bi bilo treba izdelke iz kamenine s posebnim premazom, namenjene za sublimacijski tisk, pri katerih se sublimacijski premaz lahko mehansko odstrani, izključiti iz obsega izdelka, ker gre za polizdelke, pri katerih se tiskanje fotografij prek posebnih kanalov opravi v Uniji, ker jih potrošniki drugače dojemajo, ker vrednost sublimacijskega premaza presega vrednost nepremazanih keramičnih izdelkov in ker v Uniji proizvajalcev tovrstnih izdelkov ni. Preiskava je pokazala, da je izdelek po videzu enak drugi namizni posodi brez sublimacijskega premaza in ga je zato od nje težko ali celo nemogoče razlikovati. Poleg tega je preiskava pokazala, da imajo ti izdelki običajno enako končno uporabo kot druge vrste keramične namizne posode. Ugotovljeno je bilo tudi, da te izdelke izdeluje več proizvajalcev Unije ter da izdelki, proizvedeni v Uniji, uvoženim izdelkom neposredno konkurirajo. Glede na navedeno se zahtevek, da se izdelki iz kamenine s posebnim premazom, namenjeni za sublimacijski tisk, zavrne.
(30)
Po objavi začasnih ukrepov in ponovno po dokončnem razkritju je uvoznik, ki je zahteval izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka, trdil, da je bila začasna analiza Komisije v zvezi s tem pomanjkljiva, ker ni upoštevala obstoja tržnih segmentov, razlik v kakovosti med različnimi vrstami namizne posode, luksuznosti in krhkosti namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo in omejene zamenljivosti zaradi povezanega dojemanja potrošnikov. Trdil je tudi, da se namizna posoda z ročno figurativno podglazurno poslikavo lahko uporablja tudi kot okras.
(31)
V zvezi s trditvami glede razlik v kakovosti med različnimi vrstami namizne posode ter luksuznostjo in krhkostjo namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo, te lastnosti niso značilne izključno za namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo. Kar pa zadeva omejeno zamenljivost zaradi povezanega dojemanja potrošnikov, ni bil predstavljen noben nov argument, ki bi spremenil ugotovitev iz uvodne izjave (45) začasne uredbe, da povprečni potrošnik ne razlikuje med namizno posodo z ročno figurativno podglazurno poslikavo in drugimi vrstami namizne posode. Poleg tega je Komisija preučila obstoj tržnih segmentov v uvodnih izjavah (157) in (158) začasne uredbe. Ti argumenti zato ne spreminjajo ugotovitev iz uvodne izjave (45) začasne uredbe.
(32)
Zahtevek iz uvodne izjave (50) začasne uredbe je bil po uvedbi začasnih ukrepov podrobneje obrazložen. Te trditve so bile po dokončnem razkritju ponovljene. Uvoznik s proizvodnjo v LRK je trdil, da bi bilo treba kuhinjsko/namizno posodo, ki je v celoti glazirana in/ali emajlirana na 100 % površine razen spodnje strani posode ali njenega dela ter pri kateri je 100 % glazirane/emajlirane površine pobarvane z nebelo barvo, izključiti iz obsega izdelka. Trditev je bila ustrezno preučena in preiskava je pokazala, da so fizikalne lastnosti, proizvodni postopki in končna uporaba teh izdelkov enaki kot pri drugi glazirani in/ali emajlirani keramični namizni in kuhinjski posodi. Trditev se zato dokončno zavrne.
(33)
CCCLA je vztrajala, da bi bilo treba fini kostni porcelan izključiti iz obsega izdelka te preiskave, ker naj bi šlo za krhek luksuzni izdelek z majhno mehansko trdnostjo, ter nasprotovala trditvi, da je odporen na krušenje. Vendar je treba opomniti, da je CCCLA v svojih prejšnjih stališčih sama trdila, da sta za fini kostni porcelan značilni velika mehanska trdnost in odpornost proti krušenju. Te nasprotujoče si navedbe so močno omajale verodostojnost trditev CCCLA. V vsakem primeru navedeni argumenti ne spreminjajo ugotovitev, povzetih v uvodni izjavi (28) začasne uredbe. Zato se zahtevek za izključitev finega kostnega porcelana iz obsega izdelka dokončno zavrne.
(34)
Ista stran je ponovno poudarila, da bi bilo treba trpežen porcelan izključiti iz obsega izdelka te preiskave. Trdila je, da izjava, da nima neizpodbitnih lastnosti, ne drži, saj naj bi bil zaradi visoke vsebnosti aluminija v glini (več kot 24 %) zelo trden in izrazila dvom v zmogljivosti Unije za proizvodnjo tega izdelka. Vendar si različne trditve v zvezi s trpežnim porcelanom nasprotujejo na primer glede deleža surovin in vsebnosti aluminijevega oksida v prahu. Poleg tega ni bilo zanikano, da se trpežen porcelan proizvaja tudi v Uniji ter da proizvajalci v LRK proizvajajo trpežen porcelan, ki neposredno konkurira trpežnemu porcelanu, proizvedenemu v Uniji, in drugim izdelkom, zajetim v preiskavi. Zahtevek za izključitev trpežnega porcelana se zato dokončno zavrne.
(35)
Vse vrste keramične namizne in kuhinjske posode se lahko štejejo za različne vrste istega izdelka. Zato je trditev, predložena po začasnem razkritju in ponovno po dokončnem razkritju, da preiskava zajema veliko podobnih izdelkov in da bi bilo treba zato za vsak segment izdelkov izvesti ločene analize reprezentativnosti, dampinga, škode, vzročne zveze in interesa Unije, neutemeljena. Stran, ki je trdila, da je obseg izdelka preširok, je predložila primerjavo izdelkov z različnimi stopnjami okrašenosti, vendar so njene navedbe v zvezi s končno uporabo (v enem primeru za vrt in otroke, v drugem pa izključno za okras) sporne, ker ni jasne ločnice; zato te navedbe le potrjujejo ugotovitev iz uvodne izjave (55) začasne uredbe. Opozoriti je treba tudi, da je uvoznik s proizvodnjo v LRKtrdil, da je več kot 99 % keramične namizne in kuhinjske posode, ki se proda v Uniji, pretežno ali izključno bele barve. Nekatere strani so izpodbijale uvodno izjavo (58) začasne uredbe z navedbo, da institucije v okviru preiskave niso preverile, ali morda nekateri izdelki niso primerni za prosto trgovino v Uniji. Vendar to dejstvo ne spreminja ugotovitve iz uvodne izjave (63) začasne uredbe.
2.3. Zaključek
(36)
Glede na navedeno se obseg izdelka dokončno opredeli kot keramična namizna in kuhinjska posoda razen keramičnih nožev, keramičnih mlinčkov za začimbe ali zelišča in njihovih keramičnih drobilnih delov, keramičnih lupilcev, keramičnih brusilcev nožev ter kamnov za peko pice, ki so izdelani iz kordieritne keramike in se uporabljajo za peko pice ali kruha, s poreklom izLRK, trenutno uvrščena pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90.
(37)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se vse druge ugotovitve iz uvodnih izjav od (24) do (63) začasne uredbe potrdijo.
3. DAMPING
3.1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(38)
Po začasnem razkritju so en proizvajalec izvoznik, en proizvajalec Unije in en uvoznik trdili, da TGO ni bila določena v roku, tj. v treh mesecih v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe, in da bi se preiskava zato morala zaključiti brez uvedbe protidampinških ukrepov. Ta zahtevek v zvezi z določitvijo TGO je bil predstavljen že v fazi začasne preiskave, Komisija pa ga je zavrnila v uvodnih izjavah (72) in (73) začasne uredbe. Po dokončnem razkritju je podoben zahtevek vložilo še pet proizvajalcev izvoznikov. V podporo zahtevku so se sklicevali na sodbi Sodišča v zadevah Brosmann in Aokang Shoes (4).
(39)
Najprej je treba opozoriti, da zadevi Brosmann in Aokang Shoes nista primerni za presojo zakonitosti analize TGO v tej preiskavi, ker se v nasprotju s to preiskavo nanašata na okoliščine, v katerih presoje v zvezi s TGO sploh niso bile izvedene.
(40)
Poleg tega zadevi Brosmann in Aokang nista relevantni za presojo zakonitosti te preiskave, saj je bila osnovna uredba medtem spremenjena (5). Člen 2(7) osnovne uredbe, kakor je bil spremenjen, določa, da Komisija sprejme odločitev v zvezi s TGO le za družbe, vključene v vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe, in sicer v sedmih mesecih, najpozneje pa v osmih mesecih po začetku preiskave; ta določba se od 15. decembra 2012 uporablja za vse nove in vse tekoče preiskave, torej tudi za to preiskavo.
(41)
V vsakem primeru je treba spoštovati razlago ustaljene sodne prakse, da pravica do določitve TGO ni bila kršena, ne glede na dejstvo, da trimesečni rok ni bil upoštevan. Zato se sklep iz uvodne izjave (73) začasne uredbe se ohrani.
(42)
Zaradi velikega števila prejetih zahtevkov za TGO in ker je bilo zaradi preverjanja navedenih zahtevkov treba opraviti številne preveritvene obiske, določitev TGO ni bila opravljena v sedmih mesecih. Vendar je bila določitev opravljena v osmih mesecih od začetka preiskave, kot zahteva osnovna uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo 1168/2012. Trditev, da so bile kakršne koli pravice v zvezi s tem razveljavljene z retroaktivnim učinkom, ni upravičena, kot je pojasnjeno zgoraj.
(43)
Zahtevek, da bi bilo treba protidampinško preiskavo zaključiti brez uvedbe protidampinških ukrepov, ker naj bi bil zamujen rok treh mesecev za določitev TGO, se glede na navedeno zavrne.
(44)
Poleg tega je en nevzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu ni uspelo dokazati, da ima jasno računovodsko evidenco, ki se neodvisno revidira v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, zaradi česar je bil njegov zahtevek zavrnjen, trdil, da domnevne računovodske napake, zaradi katerih je bil njegov zahtevek zavrnjen, niso bile bistvene ter da je bila odločitev o zavrnitvi TGO zato nesorazmerna in v nasprotju z načelom sorazmernosti. Ta proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju vztrajal pri svoji trditvi, vendar ni predložil nobenih novih argumentov.
(45)
Argumenti o resnosti napak v računovodski evidenci so v osnovi enaki tistim iz preiskave v zvezi s TGO in jih je Komisija pred določitvijo TGO ovrgla. Kljub temu pa je v zvezi z argumentom, da je bilo z zavrnitvijo odobritve TGO kršeno načelo sorazmernosti, treba opomniti, da so merila za odobritev TGO iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe kumulativna in da se TGO lahko zakonito odobri le, če so vsa merila izpolnjena. Poleg tega je dokazno breme na družbi, ki vloži zahtevek za TGO, zadevna družba pa ni dokazala, da ima jasno računovodsko evidenco, zato Komisiji ni preostalo drugega, kot da zahtevek za TGO zavrne. Zato odločitve o zavrnitvi TGO ni mogoče obravnavati kot kršitve načela sorazmernosti. Ko Komisija omeji preiskavo z vzorčenjem, se v skladu s členom 2(7)(d) osnovne uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1168/2012 (6), odločanje o TGO v vsakem primeru omeji na strani, vključene v vzorec.
3.2. Individualna obravnava (IO)
(46)
Opozoriti je treba, da so bili v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe pregledani in sprejeti le zahtevki vzorčenih družb, čeprav je zahtevek za IO vložilo šestnajst proizvajalcev izvoznikov. Od preostalih enajst proizvajalcev izvoznikov jih je sedem zahtevalo individualno preiskavo.
(47)
V skladu s členom 9(5) in (6) osnovne uredbe se individualne dajatve uporabijo za uvoz blaga katerega koli izvoznika ali proizvajalca, ki mu bo odobrena individualna preiskava, kot je določeno v členu 17(3) osnovne uredbe. Tako štirim družbam, ki so zahtevale IO, ne pa individualne preiskave, ni bilo mogoče odobriti individualne dajatve.
(48)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je vse zahtevane informacije predložil v predpisanih rokih ter da bi zato njegov zahtevek za IO moral biti pregledan, njemu pa določena individualna stopnja dajatve v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Brosmann (7).
(49)
Ta zahtevek ne more biti sprejet. Ker zadevna družba ni bila vključena v vzorec, bi bilo njen zahtevek za IO mogoče oceniti samo v okviru individualne preiskave, če bi v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe do nje prišlo.
(50)
Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (79) do (81) začasne uredbe potrdijo.
3.3. Individualna preiskava (IP)
(51)
Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je vložilo sedem proizvajalcev izvoznikov, ki skupaj štejejo deset pravnih oseb. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (82) in (83) začasne uredbe, o teh zahtevkih v okviru začasne preiskave ni bila sprejeta nobena odločitev.
(52)
Proizvajalci izvozniki so bili 21. decembra 2012 obveščeni, da njihovi zahtevki za individualne preiskave niso bili odobreni, saj bi slednje predstavljale preveliko obremenitev in bi onemogočile, da se preiskava zaključi v primernem času.
(53)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe individualna preiskava zakonska pravica ter da jo je Komisija neutemeljeno zavrnila, ker glede na vire, ki so Komisiji na voljo, niti število družb niti preiskava ne bi bila preveč obremenjujoča ali preprečila pravočasnega zaključka preiskave. Po dokončnem razkritju je bila ta trditev ponovljena, vendar dodatni argumenti niso bili predloženi.
(54)
Odločitev o tem, ali bodo individualne preiskave odobrene, se sprejme za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevata število vloženih zahtevkov in razpoložljiv čas za njihovo oceno. V tem primeru je treba opozoriti, da je bila Komisija pravno zavezana izvesti preiskave v zvezi s TGO pri šestnajstih pravnih osebah v LRK, vključno z družbami, ki niso bile izbrane v vzorec. Ob upoštevanju časovnih omejitev, ki jih nalagajo procesnopravni roki, individualnih preiskav zato pred začasnimi ugotovitvami ni bilo mogoče izvesti. Zaradi omejenega časa, ki je bil na voljo zatem, ter ob upoštevanju števila vloženih zahtevkov in omejenih virov, ki so na voljo službam Komisije, pristojnim za protidampinške preiskave, je bilo sklenjeno, da bi bila v tem primeru izvedba individualnih preiskav preveč obremenjujoča.
3.4. Normalna vrednost
3.4.1. Izbira primerljive države
(55)
Po uvedbi začasnih ukrepov je bila dodatno preučena izbira ustrezne primerljive države. V zvezi s tem je bil opravljen preveritveni obisk v prostorih tajskega proizvajalca izvoznika, ki je predložil izpolnjen vprašalnik, kot je navedeno v uvodni izjavi (87) začasne uredbe. Po preučitvi in preveritvi informacij, ki jih je predložil sodelujoči tajski proizvajalec, je bilo ugotovljeno, da ni mogel predložiti dovolj podrobnih podatkov o vrstah izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu. Zato je obveljalo, da je treba kot najustreznejšo primerljivo državo ohraniti Brazilijo.
(56)
Vendar so bile informacije, pridobljene s Tajske, uporabljene v podporo nekaterim ugotovitvam, pridobljenim v Braziliji, zlasti v zvezi z razliko v ceni med izdelki z blagovno znamko in izdelki brez blagovne znamke (glej uvodno izjavo (91)).
(57)
Po dokončnem razkritju je eno panožno združenje nasprotovalo izbiri Brazilije kot ustrezne primerljive države. V osnovi je trdilo, da je očitno edini razlog za izbiro Brazilije dejstvo, da nobena druga država ni bila primerna. Te trditve ni mogoče sprejeti. V uvodnih izjavah od (84) do (88) začasne uredbe je pojasnjeno, da je Brazilija obveljala kot ustrezna primerljiva država zaradi dejanskih razmer na domačem trgu. Dejstvo, da je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov še naprej preučevala tudi druge potencialne primerljive države, ne pomeni, da Brazilija ni ustrezna izbira.
(58)
Glede na navedeno in ker ni bilo drugih vsebinskih pripomb glede izbire Brazilije kot ustrezne primerljive države, se uvodne izjave od (84) do (88) začasne uredbe potrdijo.
3.4.2. Določitev normalne vrednosti
(59)
Po začasnem razkritju je več zainteresiranih strani trdilo, da je pri določitvi normalne vrednosti prišlo do nepravilnosti, ker normalna vrednost domnevno ni bila določena za prodajo podobnega izdelka v Braziliji, kar naj bi privedlo do izkrivljenih in nepoštenih rezultatov, zlasti v zvezi z izdelki iz kamenine in drugimi vrstami izdelkov, ki naj se ne bi proizvajali in prodajali v primerljivi državi. Nekateri proizvajalci izvozniki so tudi trdili, da metodologija za določitev konstruirane normalne vrednosti iz uvodne izjave (94) začasne uredbe ni bila pravilno razkrita.
(60)
Pripombe, prejete po začasnem razkritju, kažejo, da metodologija za določitev normalne vrednosti, nekaterim zainteresiranim stranem ni bila povsem jasna. V odgovor na te pripombe je metodologija za določanje normalne vrednosti v nadaljevanju dodatno pojasnjena.
(61)
Ker so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse vzorčene proizvajalce izvoznike iz LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi.
(62)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v Braziliji reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je bila prodaja podobnega izdelka brazilskega sodelujočega proizvajalca na domačem brazilskem trgu po obsegu reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga vzorčeni proizvajalci izvozniki izvozili v Unijo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe izraz „podoben izdelek“ pomeni izdelek, ki je identičen, se pravi v vseh pogledih enak obravnavanemu izdelku, ali, če takega izdelka ni, kak drug izdelek, ki ima značilnosti, ki zelo spominjajo na značilnosti obravnavanega izdelka, čeprav mu ni enak v vseh pogledih.
(63)
Komisija je nato preučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajni posli so veljali za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Zato so bili določeni proizvodni stroški sodelujočega brazilskega proizvajalca.
(64)
Ta preiskava je pokazala, da je bilo za vse vrste izdelkov več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in da je bila tehtana povprečna prodajna cena vseh vrst izdelkov enaka ali višja od proizvodnih stroškov na enoto.
(65)
Zato je bila normalna vrednost za posamezno vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen vse prodaje ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. Iz tega sledi, da v nasprotju z uvodno izjavo (94) začasne uredbe konstruirana normalna vrednost za nedobičkonosno prodajo ni bila določena.
3.4.3. Izvozna cena
(66)
Ker v zvezi z izvoznimi cenami ni bilo pripomb, se uvodna izjava (95) začasne uredbe potrdi.
3.4.4. Primerjava
(67)
Po začasnem razkritju je več zainteresiranih strani trdilo, da je bila metodologija, uporabljena za primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen v splošnem pomanjkljiva, saj podobni izdelki niso bili primerjani, podlaga, na kateri so bile opravljene prilagoditve, pa ni bila ustrezno obrazložena. En proizvajalec izvoznik je na primer trdil, da bi pri izdelkih iz kamenine, ki jih primerljivi proizvajalec ne proizvaja in prodaja, Komisija namesto konstruiranja normalne vrednosti morala izvozno ceno primerjati z ustrezno prilagojeno domačo ceno za lončene izdelke. Poleg tega je več proizvajalcev izvoznikov navedlo, da je za več drugih vrst proizvodov, ki so jih proizvedli in prodali proizvajalci izvozniki, zaradi primerjave med izvozno ceno in povprečno ceno na kg generične vrste izdelka, prodanega v Braziliji, ki temelji izključno na vrsti uporabljenega keramičnega materiala, neizogibno prišlo do primerjave izdelkov, ki niso podobni, in tako do nepravilnega rezultata. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik trdil, da je bila prilagoditev za trženje blagovne znamke v skladu s členom 2(10)(k) določena prenizko, drugi proizvajalec izvoznik pa je trdil, da navedena prilagoditev ni temeljila na zanesljivih ali utemeljenih podatkih in zato ni upravičena. Isti proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da bi morale biti njegove izvozne cene prilagojene glede na razlike v količinah, prodanih na različnih ravneh trgovine. Več zainteresiranih strani je tudi trdilo, da metodologija, uporabljena za prilagoditev glede razlik v fizikalnih značilnostih ni ustrezno utemeljena, in da ni jasno, kateri podatki so bili uporabljeni za te prilagoditve.
(68)
Ob upoštevanju prejetih pripomb je bila metodologija za primerjavo cen in prilagoditve za primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe spremenjena. Zlasti pri izdelkih, ki so bili v začasni preiskavi primerjani na podlagi povprečne cene na kg za generični izdelek izključno glede na uporabljeni keramični material, je bila opravljena primerjava z najbolj podobnim izdelkom (glej uvodno izjavo (77)), kar je omogočilo natančnejšo in pravičnejšo primerjavo cen.
(69)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopnje dampinga je bila posamezna cena franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjana z domačo prodajno ceno primerljivega proizvajalca podobnega izdelka. Nekateri izvozni posli pa so zadevali netipične vrste izdelkov, kot so obročki za prtičke, stojala za nože ali podstavki za čajnik, za katere ni bilo mogoče zagotoviti poštene primerjave. Zato so bili ti posli izključeni, med drugim tudi zato, ker je njihov delež zanemarljiv, saj skupaj znaša manj kot 0,5 % obsega izvoza.
(70)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile opravljene ustrezne prilagoditve zaradi razlik, ki so vplivale na ceno in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve v zvezi z razlikami v fizikalnih značilnostih in ravnjo trgovine ter drugimi dejavniki, ki vplivajo na primerljivost cen, zlasti trženje blagovne znamke.
(71)
Najprej je bilo preverjeno, ali je prilagoditev zaradi razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe utemeljena.
(72)
Kadar je bila normalna vrednost določena na podlagi najbolj podobnega izdelka (glej uvodno izjavo (68)), je bila opravljena prilagoditev zaradi razlik v fizikalnih značilnostih, da se zagotovi poštena primerljivost cen podobnih izdelkov.
(73)
Pri izdelkih iz kamenine je bila izvozna cena primerjana z domačo prodajno ceno najbolj podobnega izdelka, proizvedenega in prodanega v primerljivi državi, tj. s prodajno ceno izdelkov, ki so izdelani iz lončenine namesto iz kamenine, sicer pa so navedenim izdelkom enaki v vseh drugih vidikih, pri čemer je bila ta cena za 5 % prilagojena navzgor zaradi upoštevanja cenovne razlike med kamenino in lončenino.
(74)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da so proizvodni stroški in maloprodajne cene izdelkov iz lončenine višji kot pri izdelkih iz kamenine. V skladu s tem bi bilo treba izvozno ceno njegovih izdelkov iz kamenine popraviti navzdol, ne pa navzgor. V podporo tej trditvi se proizvajalec izvoznik opira predvsem na lastne ocene proizvodnih stroškov izdelkov iz lončenine in kamenine ter na izvleček iz cenika z maloprodajnimi cenami izdelkov iz lončenine in kamenine.
(75)
Ti podatki, ki so bili predloženi zelo pozno v postopku in šele po dokončnem razkritju, močno nasprotujejo podatkom, ki so jih Komisiji med preiskavo predložile druge zainteresirane strani, tj. pritožnik, industrija Unije in proizvajalec v primerljivi državi. Vse te strani so navedle, da so izdelki iz kamenine v primerjavi z izdelki iz lončenine višje kakovosti, tj. trpežnejši, njihova proizvodnja pa je dražja, saj so izdelani iz gline, ki jo je treba žgati pri višjih temperaturah kot izdelke iz lončenine. Zato se izdelki iz kamenine v splošnem lahko prodajajo po višji ceni. Te informacije so bile potrjene tudi z javno dostopnimi tržnimi informacijami.
(76)
Opozoriti je treba tudi, da zadevni proizvajalec izvoznik izdelkov iz lončenine sam ne proizvaja in je tako zanje predložil le oceno proizvodnih stroškov. Poleg tega predloženi cenik ne dokazuje nedvoumno, da so izdelki iz lončenine v splošnem dražji od izdelkov iz kamenine. Ta trditev se zavrne, ker predložena dokazila ne dokazujejo, da je pri prilagoditvi zaradi pravične primerjave cen med normalno vrednostjo in izvozno ceno izdelkov iz kamenine prišlo do nepravilnosti.
(77)
Pri drugih vrstah izdelkov, pri katerih je primerjava v začasni preiskavi temeljila samo na povprečni ceni na kg in vrsti keramičnega materiala, je Komisija dodatno preučila zadevne vrste izdelkov in primerjala izvozno ceno s ceno najbolj podobne vrste izdelka, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi. Če sta se vrsti izdelkov razlikovali samo v manj pomembni fizikalni značilnosti, na primer v glazuri ali dekoraciji, vse druge osnovne značilnosti vrste izdelka pa so bile enake, je bila prodajna cena najbolj podobne vrste izdelka prilagojena za dejansko razliko v ceni, ugotovljeno zaradi razlike v fizikalni značilnosti. Pri drugih vrstah izdelkov, ki so se razlikovale v več kot eni fizikalni značilnosti, je bila izvozna cena primerjana s povprečno prodajno ceno najbolj podobnega izdelka. Pri teh vrstah izdelkov je bilo za najbolj podoben izdelek značilno, da je bil enak v več ali vseh naslednjih osnovnih fizikalnih značilnostih: keramični material, vrsta izdelka, osnovna oblika, dekoracija in glazura.
(78)
Dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi bilo treba podobno kot pri prilagoditvah v primerih, ko se izdelka razlikujeta le v eni manjši fizikalni značilnosti, prilagoditev opraviti tudi, ko se najbolj podoben izdelek od izdelka razlikuje v več kot eni fizikalni značilnosti.
(79)
Opozoriti je treba, da je bila pri razliki v eni manjši fizikalni značilnosti prodajna cena najbolj podobnega izdelka prilagojena, da se upošteva dejanska razlika v ceni, ugotovljena za zadevno razliko, kadar pa sta se izdelka razlikovala v več kot eni fizikalni značilnosti, je bila primerjava izvedena na podlagi povprečne prodajne cene izdelka z enakimi fizikalnimi značilnostmi. Zato v navedenem primeru prilagoditev cene zaradi morebitne razlike v fizikalnih značilnostih podobnih izdelkov ni bila potrebna, saj so imeli enake osnovne fizikalne značilnosti. Zato se ta trditev ne more sprejeti.
(80)
Eden od zgoraj navedenih proizvajalcev izvoznikov je poleg tega zahteval dodatne prilagoditve zaradi razlik v fizikalnih značilnostih v zvezi s težo in belino zadevnega izdelka. Trdil je, da uporablja surovine slabše kakovosti ter da so zato stroški in cene njegovih izdelkov nižji kot pri podobnem izdelku, proizvedenem v primerljivi državi. Njegovo izvozno ceno bi bilo zato treba popraviti z razumnim zneskom. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da družbi ni bil odobren status tržnega gospodarstva, zato njeni stroški proizvodnje niso bili preverjeni. Poleg tega njena trditev, da so njeni izdelki za približno 5 % težji od standardnih izdelkov, ni bila podprta z preverljivimi ali podpornimi dokazili in se zato šteje za neutemeljeno. V zvezi z belino ta proizvajalec izvoznik, ki je v svojem stališču sicer priznal, da je za njegove izdelke značilna običajna belina, ni pojasnil, zakaj bi morala biti v zvezi s tem opravljena kakršna koli prilagoditev. Zato se ti zahtevki zavrnejo.
(81)
Drug proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni primerjala nekaterih cen njegovega izvoza z normalno vrednostjo ustreznega najbolj podobnega izdelka. Ta izvoz zadeva prodajo okrašenih izdelkov prek nepovezanega trgovca, ki je domnevno brezplačno poskrbel za okrasitev (odtis vzorcev). Zato izvozna cena ni vključevala stroškov za okrasitev in bi jo bilo zato treba primerjati z normalno vrednostjo, določeno za neokrašene izdelke, ali pa s povprečno normalno vrednostjo okrašenih in neokrašenih izdelkov.
(82)
Opozoriti je treba, da strošek proizvodnje ni relevanten dejavnik pri primerljivosti cen; slednja namreč temelji izključno na primerjavi normalne vrednosti in izvozne cene podobnih izdelkov. Iz predloženih podatkov je tudi jasno, da so bili zadevni izvoženi izdelki dejansko okrašeni, čeprav proizvajalec izvoznik domnevno ni v celoti kril stroškov, povezanih z dodano vrednostjo okrasitve. Vendar pa to ni dejavnik, ki bi lahko upravičil prilagoditev cene zaradi razlik v fizikalnih značilnostih v primerjavi s podobnim izdelkom v primerljivi državi. Glede na to, da je bil zahtevek predložen pozno v postopku, podatkov v podporo zahtevku v vsakem primeru ni mogoče preveriti. Zahtevek se zato zavrne.
(83)
Glede na veliko število možnih kombinacij garnitur keramične namizne posode, ki se proizvaja in prodaja v LRK in Braziliji, se je zaradi poštene primerljivosti cen štelo za potrebno, da se različne garniture razvrstijo po skupinah glede na število in vrsto izdelkov v garnituri. Povprečna domača prodajna cena različnih kombinacij tako razvrščenih garnitur v primerljivi državi je bila primerjana z izvozno ceno za kombinacije garnitur iz navedenih skupin.
(84)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da zaradi najrazličnejših možnih kombinacij izdelkov, ki sestavljajo garnituro, metodologija razvrščanja v skupine ne omogoča poštene primerjave cen, saj ne upošteva značilnosti vsakega kosa, ki tvori garnituro. Zato je ta proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba garniture izključiti iz izračuna stopnje dampinga.
(85)
Opozoriti je treba, da izračun dampinga za garniture temelji na primerjavi povprečne cene na kg, in ne na posameznih kosih. Zato pri garniturah za pošteno primerjavo cen ni treba določiti točne kombinacije različnih kosov v vsaki garnituri. Metodologija razvrščanja v skupine upošteva osnovne značilnosti različnih kombinacij garnitur, če so garniture opredeljene kot npr. kavni in/ali čajni servis ali jedilni servis, pa tudi število kosov v kombinaciji. Zato se šteje, da je bila v zvezi z garniturami opravljena poštena primerjava v smislu člena 2(10) osnovne uredbe. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.
(86)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (99) začasne uredbe, je poleg tega preiskava v zvezi s tem pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki svoje izdelke v splošnem razvrščajo v največ pet različnih kakovostnih razredov od A do E, katerih cene se zelo razlikujejo. Velika večina izvoza v Unijo zajema razrede A, B in C ali njihove kombinacije. Vendar to razvrščanje ni splošno in ne temelji na splošnem panožnem standardu, temveč se po družbah razlikuje in omogoča diferenciacijo cen. Po drugi strani proizvajalec iz primerljive države na domačem brazilskem trgu prodaja le izdelke, podobne izdelkom iz razreda A, kar vpliva na primerljivost cen. Izvozna cena je bila zato prilagojena navzgor ravni kitajskega razreda A, da bi se omogočila primerjava z izdelkom, ki ga primerljivi proizvajalec prodaja na brazilskem trgu. Ta raven prilagoditve je bila po potrebi določena individualno za vsako od vzorčenih družb, in sicer na podlagi dejanske in preverjene razlike v ceni med različnimi kakovostnimi razredi.
(87)
Po dokončnem razkritju je en vzorčeni proizvajalec izvoznik trdil, da je šlo pri delih njegovega izvoza, opravljenega prek nepovezanega trgovca, za kombinacijo blaga razredov A in B, zato bi morala biti tudi njegova izvozna cena prilagojena cenovni ravni razreda A. Trdil je, da je razlika v ceni znašala 25 %, v dokaz pa je predložil kopije faktur in predračunov.
(88)
Vendar te informacije niso bile predložene niti med preiskavo (vključno s preveritvenim obiskom) niti po razkritju začasnih ugotovitev Komisije. Prav nasprotno, ta proizvajalec je med preiskavo ves čas trdil, da izvaža zgolj izdelke razreda A. Čeprav je bilo to od njega zahtevano v vprašalniku, ni predložil popolnega cenika, da bi se lahko opredelila domnevna razlika v ceni med različnimi razredi; predložil je le manjše število predračunov. Zato in ker je informacije predložil zelo pozno v postopku, je njihova zanesljivost vprašljiva, v vsakem primeru pa jih ni mogoče preveriti. Zahtevek se zato zavrne.
(89)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (98) začasne uredbe, je bilo tudi preverjeno, ali je bila prilagoditev ravni trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe utemeljena. Ugotovljeno je bilo, da je izvozna cena na drugi ravni trgovine kot normalna vrednost, ker je bil kitajski izvoz opravljen pretežno na veleprodajni ravni, domača prodaja v primerljivi državi pa je bila opravljena tudi na maloprodajni ravni. Preiskava je pokazala tudi, da so različni distribucijski kanali na obeh trgih vplivali na raven cen in tako tudi na pošteno primerljivost izvozne cene in normalne vrednosti. Da bi se omogočila poštena primerjava izvozne cene in normalne vrednosti, je bila slednja določena za vsako vrsto izdelka posebej in prilagojena za vsako raven trgovine s pomočjo razlik v ceni med različnimi ravnmi trgovine v primerljivi državi. Opozoriti je treba, da je bila v začasni uredbi raven trgovine po potrebi dodatno prilagojena, in sicer na podlagi cenovne razlike glede na prodane količine na posamezni ravni trgovine (uvodna izjava (98) začasne uredbe). Ta dodatna prilagoditev je veljala za upravičeno, ker je začasna preiskava pokazala, da je Kitajska večinoma izvažala v velikih količinah, pri večini domače prodaje v primerljivi državi pa je šlo za manjše količine, zaradi česar so se cene na enaki ravni trgovine razlikovale. Vendar sta nadaljnja preiskava in podrobnejša analiza domačih prodajnih poslov v primerljivi državi v nasprotju z začasnimi ugotovitvami pokazali, da je razmerje med manjšimi in velikimi količinami, ki jih je prodal primerljivi proizvajalec, podobno tistemu pri kitajskih proizvajalcih izvoznikih. Zato se ta prilagoditev ne šteje več za primerno in upravičeno.
(90)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (100) začasne uredbe, je preiskava pokazala tudi, da brazilski proizvajalec na brazilskem trgu prodaja le izdelke z blagovno znamko, kitajski proizvajalci izvozniki pa ne izvažajo izdelkov z blagovno znamko, ampak izdelke lastnih blagovnih znamk ali generično keramično namizno in kuhinjsko posodo. Stranke običajno dojemajo izdelke z blagovno znamko kot izdelke z določenim ugledom, zagotovljeno kakovostjo in oblikovanjem, kar pomeni višjo tržno ceno, generični izdelki in/ali izdelki lastnih blagovnih znamk, ki imajo sicer enake fizikalne in tehnične značilnosti, pa se običajno prodajajo po znatno nižjih cenah. Čeprav dodane vrednosti izdelka z blagovno znamko običajno ni mogoče natančno količinsko opredeliti, ker se med blagovnimi znamkami razlikuje in nanjo vpliva veliko različnih dejavnikov, kot so dojemanje potrošnikov, prepoznavanje znamke in drugi dejavniki, ki niso količinsko opredeljivi, je brazilski proizvajalec v tem primeru potrdil, da se lahko njegovi izdelki z blagovno znamko na brazilskem trgu prodajo po bistveno višjih cenah kot drugi izdelki brez blagovne znamke. Poleg tega je poročilo o brazilskem trgu namizne in kuhinjske posode potrdilo, da brazilski kupci dajejo prednost znanim blagovnim znamkam ter da je brazilski proizvajalec v primerljivi državi uveljavljen in znan proizvajalec. Zato je bila v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe normalna vrednost prilagojena, pri čemer je bila domača prodajna cena popravljena za 40 % navzdol.
(91)
Glede navedene prilagoditve je treba opozoriti, da sta dva proizvajalca izvoznika izrazila pomislek glede podlage, na kateri je bila izvedena prilagoditev, pa tudi glede ravni prilagoditve (glej uvodno izjavo (67)). Vendar je nesporno, da se izdelek z blagovno znamko prodaja po višji ceni kot izdelek brez nje in da to vpliva na primerljivost cen. Poleg informacij, ki jih je predložil proizvajalec iz primerljive države, so dejanski in preverjeni podatki o cenah, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik na Tajskem, ter podatki, ki jih je predložil proizvajalec Unije po začasnem razkritju, potrdili, da je raven prilagoditve primerna. Zlasti je bilo ugotovljeno, da je položaj na tajskem trgu primerljiv s tistim na brazilskem, saj je na njem le nekaj znanih in uveljavljenih blagovnih znamk. Zato teh trditev ni mogoče sprejeti.
(92)
Po dokončnem razkritju noben proizvajalec izvoznik ni več nasprotoval tej prilagoditvi, združenje pritožnikov pa je trdilo, da je prilagoditev zaradi blagovne znamke previsoka, zlasti pri neporcelanastih izdelkih. V podporo tej trditvi se je pritožnik skliceval na cenike in informacije, ki so jih predložili nekateri proizvajalci Unije.
(93)
Predložene informacije sicer potrjujejo ugotovitve Komisije, da je dodana vrednost blagovne znamke na katerem koli trgu odvisna od posamezne družbe ali blagovne znamke, obenem pa ne nasprotujejo ravni prilagoditve, ki je bila določena za izdelke z blagovno znamko, ki jih primerljivi proizvajalec prodaja na domačem brazilskem trgu, saj se predložene informacije nanašajo samo na trg Unije. Glede na veliko število proizvajalcev Unije, raznolikost trga Unije, vključno z regionalnimi razlikami in odnosom do blagovnih znamk, ter visok tržni delež uvoza iz LRK se položaj na trgu Unije precej razlikuje od tistega na brazilskem trgu. Iz teh razlogov in glede na ugotovitve iz uvodnih izjav (90) in (91) te trditve ni mogoče sprejeti.
(94)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (101) začasne uredbe, so bile po potrebi izvedene dodatne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza in zavarovanja, manipulativnimi in drugimi s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, kredita, bančnimi stroški in stroški provizije v vseh primerih, v katerih so take razlike dokazano vplivale na primerljivost cen.
3.5. Stopnje dampinga
(95)
Ker nobena stran ni predložila pripomb, se potrjuje metodologija za izračun dampinških stopenj, kot so določene v uvodnih izjavah od (102) do (105) začasne uredbe.
(96)
Po začasnem razkritju je bila Komisija obveščena, da so bile nekatere trgovske družbe, ki ne proizvajajo zadevnega izdelka, pomotoma navedene v Prilogi I k začasni uredbi, in je zato zanje veljala dampinška dajatev, določena za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Komisija je te družbe obvestila, da jih bo črtala iz Priloge I, in jim zagotovila možnost, da predložijo pripombe. Po preučitvi prejetih pripomb je bilo več trgovskih družb črtanih iz Priloge I. Po potrebi so bile nadomeščene s povezanimi sodelujočimi proizvajalci izvozniki.
(97)
Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene iz uvodnih izjav od (67) do (94) in ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Dajatev (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorec
17,9
Vse druge družbe
36,1
4. ŠKODA
4.1. Obravnavano obdobje
(98)
Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani ponovilo, da bi se obravnavano obdobje moralo začeti leta 2009 namesto 2008, ker se je gospodarska kriza začela leta 2008, gibanja med letoma 2009 in 2011 pa naj bi bila jasna. V zvezi s tem zahtevkom je treba opozoriti, da leto 2009 ni primernejše za začetek obravnavanega obdobja, ker so bili učinki gospodarske krize v navedenem letu že v celoti prisotni, kar je povzročilo znatno zmanjšanje potrošnje v primerjavi z letom 2008. Zahtevek se zato dokončno zavrne.
4.2. Proizvodnja in industrija Unije
(99)
V skupnem stališču je več uvoznikov podvomilo v metodo za izračun proizvodnje Unije iz uvodne izjave (108) začasne uredbe. Več zainteresiranih strani je te pripombe po dokončnem razkritju ponovilo. Zlasti so menili, da pritožniki ne bi izpolnili zahteve glede reprezentativnosti, saj statistični podatki PRODCOM kažejo na precej višjo stopnjo proizvodnje podobnega izdelka v EU kot 240 200 ton iz navedene uvodne izjave, kar pomeni, da bi pritožniki predstavljali manj kot 25 % proizvodnje podobnega izdelka v EU. Te strani so izračunale, da je proizvodnja v EU v OP znašala 313 187 ton; do te vrednosti so prišle po analogiji z metodo, ki jo je uporabil pritožnik in je bila uporabljena v preiskavi za določitev obsega uvoza, in sicer z uporabo celotnih podatkov PRODCOM za porcelanasto keramično namizno in kuhinjsko posodo in prilagoditvijo za 20 % navzdol za neporcelanasto keramično namizno in kuhinjsko posodo.
(100)
V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da so službe Komisije v okviru predpisane analize protidampinške pritožbe in v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe pred začetkom postopka opravile temeljito preverjanje reprezentativnosti. Komisija je preučila podatke iz pritožbe ter stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci Unije in jih pozvala, naj predložijo podatke o proizvodnji in svoje stališče o pritožbi ter Komisiji pomagajo pri opredelitvi morebitnih drugih proizvajalcev. Informacije o proizvodnji so predložila tudi združenja proizvajalcev.
(101)
V zvezi s to trditvijo je treba tudi opozoriti, da sta bila vir podatkov in metodologija za izračun proizvodnje Unijo za vsako leto obravnavanega obdobja pojasnjena v uvodni izjavi (107) začasne uredbe, tj. v skladu s postopkom v fazi pritožbe podatek o proizvodnji Unije temelji na podatkih, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja in so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih predložili posamezni proizvajalci, ter drugimi statističnimi viri (zlasti PRODCOM).
(102)
Kot so pojasnili pritožniki med preiskavo, so podatki za porcelanaste izdelke, ki jih je predložilo evropsko združenje, temeljili na podatkih PRODCOM za porcelanasto namizno in kuhinjsko posodo, ker se je oznaka PRODCOM za ta izdelek ujemala s porcelanastimi izdelki, ki jih zajema ta preiskava. Kar zadeva neporcelanaste izdelke, podatkov PRODCOM ni bilo mogoče uporabiti, ker so zajemali veliko več kot neporcelanaste izdelke, zajete v tej preiskavi. Zato so za te izdelke nacionalna združenja na podlagi poglobljenega poznavanja posameznih trgov zbrala ustrezne podatke, evropsko združenje pa jih je navzkrižno preverilo, preden je seštevke predložilo Komisiji. Navedeni podatki so bili med preiskavo posodobljeni. Poleg tega je bil seznam vseh znanih proizvajalcev del nezaupne dokumentacije, Komisija pa je bila obveščena le o obstoju dodatnih treh proizvajalcev v Romuniji. Neskladje med statističnimi podatki PRODCOM in podatkom o 240 200 tonah izhaja iz dejstva, da se obseg izdelka v tej preiskavi ne ujema z oznakami statistične nomenklature PRODCOM za neporcelanaste izdelke, saj je veliko ožji. Kar zadeva statistične podatke Eurostata o uvozu, bi se ta razlika dejansko lahko upoštevala s prilagoditvijo za 20 % navzdol, vendar to pri podatkih o proizvodnji EU iz podatkovne zbirke PRODCOM ni bilo primerno. Podatki PRODCOM za dve državi članici bi bili pri uporabi iste metodologije na primer znatno precenjeni.
(103)
Zato je metodologija iz uvodne izjave (99), ki so jo uporabile strani, pomanjkljiva. Poleg tega ni bilo dokazov, da bi bili podatki o proizvodnji, ki so jih predložile države članice EU, vključno z navedenima državama članicama, in so bili vključeni v nezaupno dokumentacijo, podcenjeni. Opozoriti je treba tudi, da so bili podatki za nekatere države članice, ki jih je predložilo evropsko združenje in so bili uporabljeni v tej preiskavi, bistveno večji, kot če bili uporabljeni prilagojeni podatki PRODCOM. Glede na navedeno ni razloga za dvom glede podatkov o proizvodnji iz te preiskave in rezultata preverjanja reprezentativnosti.
(104)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi (107) in (108) začasne uredbe potrdita.
4.3. Potrošnja Unije
(105)
V skupnem stališču je več uvoznikov izpodbijalo podatke o potrošnji Unije iz uvodne izjave (110) začasne uredbe. Ta zahtevek se zavrne, ker temelji na napačni uporabi statističnih podatkov PRODCOM za proizvodnjo in prodajo Unije, kot je pojasnjeno v točki 4.2.
(106)
Vendar je bilo pri ponovnem preverjanju statističnih podatkov Eurostata o uvozu ugotovljeno, da so bili podatki po uvedbi začasnih ukrepov posodobljeni, zato je prišlo do nekaj manjših sprememb. Na podlagi teh posodobljenih statističnih podatkov Eurostata o uvozu ter stališč v zvezi s prodajo industrije Unije na trgu Unije so bili podatki zaradi popolnosti popravljeni, potrošnja Unije pa je bila naslednja:
Preglednica 1
Obseg (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave (109), (111) in (112) začasne uredbe potrdijo.
4.4. Uvoz iz zadevne države
4.4.1. Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(108)
V skupnem stališču je več uvoznikov izpodbijalo podatke iz uvodne izjave (113) začasne uredbe. Ta zahtevek temelji na napačni uporabi statističnih podatkov PRODCOM in se zato zavrne.
(109)
Na podlagi posodobljenih statističnih podatkov Eurostata o uvozu (glej uvodno izjavo (106)) so bili obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka naslednji:
Preglednica 2
Uvoz iz LRK
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza (v tonah)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Tržni delež (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Posodobljeni podatki o obsegu, vrednostih in gibanjih so skoraj enaki podatkom, analiziranim v začasni uredbi. Tržni delež uvoza s Kitajske se je s 64,8 % leta 2008 povečal na 66,8 % v OP. V obravnavanem obdobju se je uvozna cena povečala za skoraj 18 %, in sicer s 1 274 EUR/tono na 1 498 EUR/tono.
(111)
Ena od strani je trdila, da med cenami in obsegom uvoza s Kitajske ni nobene povezave. V zvezi s tem se v skladu s členom 3(3) osnovne uredbe preuči, ali je prišlo do znatnega povečanja dampinškega uvoza, bodisi v absolutnem smislu bodisi relativno glede na proizvodnjo ali potrošnjo v Uniji. V zvezi z učinkom dampinškega uvoza na cene se preuči, ali je v primerjavi s ceno podobnega izdelka industrije Unije zaradi dampinškega uvoza prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen oziroma ali je tak uvoz kako drugače povzročil znaten padec cen ali preprečil zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo. Nobeden od teh dejavnikov ni sam po sebi odločilnega pomena.
(112)
V navedenem okviru je treba opozoriti na naslednje. V času, ko je potrošnja Unije spet narasla (2009-2010), so se cene uvoza s Kitajske znatno povečale, kar kaže, da obstaja povezava. Še zlasti pa bi bilo treba gibanje cen uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju preučiti v okviru zelo velike cenovne razlike, ki je obstajala že leta 2008 in jo ponazarjajo povprečne uvozne cene iz LRK (preglednica 2) in povprečne prodajne cene Unije (preglednica 9) iz začasne uredbe. Visoke stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen med OP potrjujejo te velike cenovne razlike. Porast cen zato ni preprečil povečanja tržnega deleža uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju. Dejansko je ta uvoz še naprej povzročal hud pritisk na cene industrije Unije, ki so se v obravnavanem obdobju znižale za 12 %. Zato te pripombe ni mogoče sprejeti.
(113)
Kar zadeva gibanje uvozne cene (povečanje) in obseg uvoza (upad) med letoma 2008 in 2011 ter leta 2012, ki ga je izpostavila vzorčena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zabeleženo povečanje povprečne uvozne cene ne more omajati ugotovitve glede škodljivega dampinga v OP. Kar zadeva gibanje obsega uvoza iz LRK, kot je bilo že poudarjeno v uvodni izjavi (114) začasne uredbe in v uvodni izjavi (109) zgoraj, kazalnik tržnega deleža kaže na povečanje tržnega deleža uvoza iz LRK za 2 odstotni točki. Poleg tega, kot je bilo podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah (116) in (117) začasne uredbe in v uvodni izjavi (111) zgoraj, je uvoz iz LRK povzročil znatno nelojalno nižanje prodajnih cen.
4.4.2. Nelojalno nižanje prodajnih cen
(114)
Po začasnem razkritju so številne zainteresirane strani zahtevale več podrobnosti o izračunu nelojalnega nižanja cen poleg tistih iz uvodne izjave (116) začasne uredbe. Dodatne informacije so bile predložene, kolikor sta to dopuščala občutljiva narava teh informacij in dejstvo, da je bila proizvajalcem Unije zagotovljena anonimnost.
(115)
Po analogiji z odločitvijo, sprejeto po uvedbi začasnih ukrepov, o izključitvi nekaterih „netipičnih“ izdelkov iz izvoznih seznamov za izračun dampinga (glej uvodno izjavo (69)) so bili ti izdelki prav tako izključeni iz izvoznih seznamov, ki se uporabljajo za izračun škode. Ta sprememba je imela le majhen učinek na stopnje nelojalnega nižanja cen, ki so zato ostale na isti višini, kot je navedeno v uvodni izjavi (117) začasne uredbe.
(116)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (113) do (117) začasne uredbe potrdijo.
4.5. Položaj industrije Unije
4.5.1. Splošno
(117)
Več strani je navedlo, da se industrija Unije razvija pozitivno, ker so se številni dejavniki škode med letom 2009 ali 2010 in OP izboljšali. Vendar je treba opozoriti, da je ta analiza nepopolna in da ne upošteva razvoja navedenih dejavnikov v celotnem obravnavanem obdobju. V zvezi s tem je treba upoštevati tudi pojasnila v uvodni izjavi (23) začasne uredbe.
(118)
Na zahtevo zainteresirane strani se potrdi, da so bili makroekonomski kazalniki ocenjeni na ravni celotne industrije Unije, mikroekonomski kazalniki pa so bili analizirani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije, vključno z družbami, ki se niso pritožile.
(119)
CCCLA je navedla, da mikro- in makroekonomski kazalniki, predstavljeni v začasni uredbi, niso bili reprezentativni, saj naj bi skupna proizvodnja v Uniji znatno presegala številke, uporabljene v tej preiskavi. Vendar se glede na analizo in sklepe iz točke 4.2 ta trditev zavrne.
(120)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (118) do (121) začasne uredbe potrdijo.
4.5.2. Makroekonomski kazalniki
4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(121)
Kakor je navedeno v oddelku 4.1, je več uvoznikov izpodbijalo podatke o proizvodnji iz uvodne izjave (122) začasne uredbe. Vendar so bili ti podatki navzkrižno preverjeni in se potrdijo.
(122)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (122) do (124) začasne uredbe potrdijo.
4.5.2.2. Obseg prodaje in tržni delež
(123)
Posodobitev iz preglednice 2 ne vpliva na preglednici 4 in 5 začasne uredbe.
(124)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem, se uvodni izjavi (125) in (126) začasne uredbe potrdita.
4.5.2.3. Zaposlenost in produktivnost
(125)
V skupnem stališču je več uvoznikov izpodbijalo podatke o zaposlenosti in produktivnosti iz uvodnih izjav (127) in (128) začasne uredbe in sicer z navedbo, da niso v skladu s sliko, ki jo dajejo nekateri statistični podatki Eurostata (8).
(126)
Vendar so bili podatki za oba kazalnika navzkrižno preverjeni, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so točni. Podatki, ki so jih navedle strani, so bili preobsežni in niso bili povezani s proizvodnjo podobnega izdelka. Ker v zvezi z zaposlenostjo in produktivnostjo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodni izjavi (127) in (128) začasne uredbe potrdita.
4.5.2.4. Višina stopnje dampinga
(127)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede višine stopnje dampinga, se uvodna izjava (129) začasne uredbe potrdi.
4.5.3. Mikroekonomski kazalniki
4.5.3.1. Zaloge
(128)
V skupnem stališču je več uvoznikov izpodbijalo podatke o zalogah iz uvodne izjave (130) začasne uredbe in njihovo relevantnost v primerjavi z javno razpoložljivimi podatki o nekaterih proizvajalcih Unije. Prav tako se niso strinjali s trditvijo, da industrija Unije v osnovi posluje na podlagi naročil.
(129)
Kar zadeva poslovanje na podlagi naročil, je preiskava potrdila, da to drži za vzorčene proizvajalce Unije in da je to običajna praksa v tem sektorju. Poleg tega se podatki o zalogah iz začasne uredbe nanašajo na preverjeni podatek o zalogah vzorčenih proizvajalcev Unije, ki velja za najbolj zanesljivega.
(130)
Po dokončnem razkritju so bile navedene pripombe ponovljene, novi argumenti pa niso bili predstavljeni. Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zalogami, se uvodna izjava (130) začasne uredbe potrdi.
4.5.3.2. Prodajne cene
(131)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede podatkov o prodajnih cenah iz začasne uredbe, se uvodna izjava (131) začasne uredbe potrdi.
4.5.3.3. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in plače
(132)
Po razkritju je bila odkrita stvarna napaka pri izračunu neto dobička industrije Unije in donosnosti naložb. Ta napaka je bila odpravljena in popravljeni podatki so:
Preglednica 3
2008
2009
2010
OP
Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prihodka od prodaje)
3,8
2,8
-0,5 %
3,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
74
-13
84
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Zgoraj navedeni popravek ne vpliva bistveno na začasne ugotovitve glede teh dveh kazalnikov. Vendar je bila tehtana povprečna stopnja dobička vzorčenih proizvajalcev v obravnavanem obdobju nekoliko nižja, kot je bilo začasno ugotovljeno, saj se je s 3,8 % zmanjšala na 3,2 % (in ne s 4,2 % na 3,5 %). Donosnost naložb je v veliki meri sledila gibanjem dobička, vendar se je ta, kot je po dokončnem razkritju opozorilo več zainteresiranih strani, v obravnavanem obdobjugibala večinoma pozitivno in ne negativno.
(134)
Ena zainteresirana stran je podvomila v ranljiv položaj industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja, kot je navedeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe. Ta stran je trdila, da se lahko upošteva le škoda, ki jo je povzročil damping, in da je bil damping ugotovljen samo za leto 2011. Vendar je bil položaj industrije Unije v navedeni uvodni izjavi opisan le zaradi ugotavljanja, ali se dobiček iz začetka obravnavanega obdobja lahko šteje za običajni dobiček industrije. Ugotovljeno je bilo, da se ne more.
(135)
Več strani je podvomilo v referenčno stopnjo dobička iz uvodne izjave (135) začasne uredbe in/ali so predlagale druge (nižje) referenčne vrednosti.
(136)
Skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je navedla, da je stopnja dobička med OP kazala visoko stopnjo donosnosti. Vendar ta trditev ni bila utemeljena. Druga stran je navedla tudi, da se stopnje dobička iz začasne uredbe lahko štejejo za običajne, svojo trditev pa je oprla na javno dostopne podatke o dobičku nemškega proizvajalca v obdobju med letoma 1999 in 2007. Druga zainteresirana stran je trdila, da se stopnja dobička v OP iz začasne uredbe lahko šteje za „običajno“ na podlagi ugotovitev študije Komisije (9), ki vključuje podatke o dobičku nemškega proizvajalca v obdobju med letoma 2004 in 2007. Podobne trditve je Komisija prejela po dokončnem razkritju.
(137)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v začasni uredbi ugotovljeno, da dobička z začetka obravnavanega obdobja ni mogoče šteti za običajnega, ker je bila industrija Unije v tistem času že v negotovem položaju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (134) začasne uredbe. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se navedeni javno dostopni podatki o dobičku nemškega proizvajalca v obdobju 1999-2007 ne nanašajo le na proizvodnjo keramične namizne in kuhinjske posode, temveč tudi na druge pomembne segmente. Kar zadeva študijo Komisije iz uvodne izjave (136), pa je bilo glede na njen predmet, cilj in čas njene izvedbe ugotovljeno, da ni primerna podlaga za določitev dobičkonosnosti. Na primer v zvezi z zadevnim izdelkom navaja dobiček zgolj ene družbe. Nazadnje pa vsa tri stališča iz uvodne izjave (136), ki so v nasprotju s stališčem iz uvodne izjave (141), niso zadostno utemeljena. Zato se potrdi, da se stopnja dobička v višini 3,2 %, kakor je bila ugotovljena v OP, ne more šteti kot sprejemljiva za ta izdelek.
(138)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi bilo kot merilo treba uporabiti stopnje dobička švedskega sektorja trgovine na drobno na področju notranje opreme, pohištva in/ali živil. Vendar se ta zahtevek zavrne, med drugim zaradi razlik v višini naložb v zadevnih sektorjih proizvodnje in trgovine na drobno.
(139)
Po dokončnem razkritju je ena od strani trdila, da 6-odstotnega dobička, ki je veljal za primernega v preiskavi glede obutve, ni primerno šteti za običajen dobiček v tem primeru, saj je bila navedena raven določena leta 2006, ko so bile gospodarske razmere precej ugodnejše kot leta 2013. Tega argumenta ni mogoče sprejeti. Prvič, stran se sklicuje na gospodarske razmere na splošno in ne na posebne razmere na trgu namizne posode. Res je, da je potrošnja leta 2009 znatno upadla, vendar je odtlej ponovno precej narasla. Poleg tega se gibanja potrošnje ne sme obravnavati ločeno. Glede na velik obseg dampinškega uvoza (tržni delež 66,8 %), raven dampinga (stopnje dampinga v višini med 13,1 % in 36,1 %) in raven nelojalnega nižanja cen (med 26,5 % in 47,6 %) bi bil konkurenčni položaj na trgu Unije v primeru uvoza po nedampinških cenah zelo drugačen. Ta argument je zato treba zavrniti.
(140)
Nekatere druge strani so predlagale merilo, uporabljeno v drugi protidampinški preiskavi, tj. preiskavi glede keramičnih ploščic (10). Po dokončnem razkritju je Komisija prejela podobne pripombe. Vendar je treba opozoriti, da keramičnih ploščic v nasprotju z usnjeno obutvijo in namizno posodo ni mogoče šteti za izdelek široke potrošnje. Na primer glede na pogostost nakupa ali menjave keramične namizne posode v gospodinjstvih ter način njenega trženja in končno prodajo potrošnikom je namizna posoda bolj primerljiva z usnjeno obutvijo kot s keramičnimi ploščicami. Zahtevek, naj se uporabi ciljni dobiček, uporabljen pri preiskavi keramičnih ploščic, se zato zavrne.
(141)
Pritožniki so navedli, da bi morala biti referenčna stopnja dobička nad 10 %, ker je proizvodnja namizne in kuhinjske posode kapitalsko intenzivna dejavnost, ki zahteva visoko stopnjo novih naložb in inovacij. Čeprav drži, da gre pri zadevni industriji za kapitalsko intenzivno dejavnost, ki stalno zahteva naložbe, informacije, predložene za utemeljitev tega zahtevka, niso mogle spremeniti začasno uporabljene referenčne vrednosti. Preiskava ni pokazala, da bi bilo navedeno merilo najustreznejše za vse proizvajalce Unije.
(142)
Skupina uvoznikov je izpodbijala podatke o donosnosti iz začasne uredbe in je na podlagi podatkov o stroških proizvodnje, prodajnih cenah Unije, obsegu in izvoznih cenah iz začasne uredbe izračunala donosnost in ugotovila, da je dobiček industrije Unije v OP dejansko znašal 6 %. Vendar pa ta izračun ni pravilen, saj upošteva podatke iz različnih virov (vzorčeni proizvajalci Unije, industrija Unije kot celota in Eurostat).
(143)
Ker v zvezi s tem ni bilo dodatnih pripomb, se uvodne izjave od (132) do (137) začasne uredbe potrdijo.
4.5.3.4. Stroški proizvodnje
(144)
V skupnem stališču so številni uvozniki menili, da pri podatkih o proizvodnih stroških iz uvodne izjave (138) začasne uredbe ni bilo upoštevano gibanje stroškov dela in energije iz statističnih podatkov Eurostata. Strani so poudarile, da so se v državah članicah stroški dela povečali. Tudi gibanje stroškov energije v Uniji ne upravičuje upada stroškov proizvodnje.
(145)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili stroški dela in energije, ki so jih predložile strani, zastavljeni preširoko. Poleg tega dejstvo, da je industriji Unije uspelo znižati stroške proizvodnje v obdobju, ko je bil splošni trend ravno obraten, kaže na izjemna prizadevanja industrije Unije, da bi zmanjšala stroške in ostala konkurenčna.
(146)
Podatki o proizvodnih stroških iz začasne uredbe so preverjeni proizvodni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (138) začasne uredbe potrdi.
4.5.3.5. Sklepne ugotovitve o škodi
(147)
Več strani je izpodbijalo sklep o škodi iz začasne uredbe, ker naj bi se številni kazalniki škode v zadnjem delu obravnavanega obdobja izboljšali. Vendar to ne spremeni dejstva, da se je večina kazalnikov škode v obravnavanem obdobju poslabšala. To poslabšanje kazalnikov škode je mogoče ugotoviti za večino makroekonomskih kazalnikov, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, ter kazalnike škode, povezane s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so dobičkonosnost in naložbe.
(148)
Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od (139) do (143) začasne uredbe potrdijo.
5. VZROČNA ZVEZA
5.1. Uvod
(149)
Ker ni bilo pripomb, se uvodna izjava (144) začasne uredbe potrdi.
5.2. Učinek dampinškega uvoza
(150)
Več strani je izpodbijalo sklep iz uvodne izjave (148) začasne uredbe. Čeprav so bili nekateri odstotki, ki so bili navedeni v uvodnih izjavah (145) in (147) začasne uredbe, nekoliko spremenjeni, kot je bilo pojasnjeno zgoraj, to ne spreminja dejstev in sklepov iz uvodnih izjav od (145) do (148) začasne uredbe.
(151)
Glede na razvoj tržnega deleža kitajskega dampinškega uvoza je jasno, da ni neskladij med uvodno izjavo (147) začasne uredbe, zlasti kar zadeva trditev, da se znižanje prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in njena dobičkonosnost lahko pripišeta padcu cen, ki ga je na trgu Unije povzročil dampinški uvoz iz LRK, in gibanju tržnega deleža industrije Unije, kot je trdila ena od strani.
(152)
Poleg tega dejstvo, da so se cene uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju zvišale, kot je poudarilo več strani, ne more omajati ugotovitve glede nelojalnega nižanja cen in škodljivega dampinga v OP.
(153)
Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (145) do (148) začasne uredbe potrdijo.
5.3. Učinek drugih dejavnikov
5.3.1. Uvoz iz drugih tretjih držav
(154)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (106), so bili podatki Eurostata o uvozu po uvedbi začasnih ukrepov posodobljeni. Pri navzkrižnem preverjanju novih podatkov s prejšnjimi podatki iz začasne uredbe je bila ugotovljena stvarna napaka v izračunu podatkov o uvozu iz Tajske in Turčije. Ta napaka je bila popravljena, zato so dokončni podatki o uvozu podobnega izdelka iz tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata naslednji:
Preglednica 4
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v tonah)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Tržni delež (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Obseg uvoza iz Turčije (v tonah)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008 = 100)
100
94
94
109
Tržni delež (%)
3,3
3,7
3,4
4
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
103
Obseg uvoza iz Tajske (v tonah)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008 = 100)
100
80
79
97
Tržni delež (%)
3,1
3
2,7
3,5
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, tržni delež tega uvoza pa je ostal precej stabilen.
(156)
Upoštevati je treba, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 6 % in ostale višje od povprečne prodajne cene kitajskega izvoza (za 68 % v OP).
(157)
Pred objavo začasne uredbe je CCCLA navedla, da se je uvoz iz Turčije med letoma 2010 in 2011 povečal za 8 %, pri čemer naj bi bile uvozne cene iz Turčije le za okrog 20 % višje od uvoznih cen iz LRK. Nato je več strani izpodbijalo sklep iz začasne uredbe glede uvoza iz Turčije.
(158)
Glede na to, da je v začasni uredbi prišlo do očitne vsebinske napake pri poročanju o uvozu iz Turčije, in glede na zgoraj navedene posodobljene podatke nič ne kaže na to, da bi glede na cene in tržni delež uvoz iz Turčije lahko prekinil vzročno zvezo med kitajskim izvozom zadevnega izdelka in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Opozoriti je treba tudi, da nevključitev uvoza s poreklom iz Turčije v pritožbo ni mogoče označiti za diskriminatorno, saj na začetku postopka ni bilo dovolj dokazov o dampingu, škodi in vzročni zvezi v zvezi z uvozom iz Turčije.
(159)
Tržni delež uvoza iz Tajske v obdobju preiskave nikoli ni presegel 3,5 %.
(160)
Iz navedenih razlogov se sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni vplival na položaj industrije Unije v takem obsegu, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3.2. Tržni segmenti
(161)
Ker ni bilo novih pripomb v zvezi s tržnimi segmenti, se uvodne izjave od (156) do (158) začasne uredbe potrdijo.
5.3.3. Potrošnja in povpraševanje
(162)
Ena od strani je navedla, da bi bilo mogoče škodo pripisati dolgoročnemu zmanjševanju povpraševanja po izdelkih, proizvedenih v Uniji. Vendar preiskava takega gibanja ni potrdila, kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi (112) začasne uredbe.
(163)
Ker v zvezi s potrošnjo in povpraševanjem ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od (159) do (166) začasne uredbe potrdijo.
5.3.4. Izvoz industrije Unije
(164)
Ena od strani je opozorila, da so bile v obravnavanem obdobju povprečne izvozne cene Unije nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Unije. To bi lahko vplivalo na zmožnost industrije Unije za nove naložbe ali zaposlovanje novega osebja. Podoben argument je bil predstavljen po dokončnem razkritju. Vendar, kot je bilo že navedeno v uvodni izjavi (169) začasne uredbe, izvozna dejavnost na večino kazalnikov škode ne vpliva. Poleg tega bi bilo mogoče trditi tudi, da je bila ta prodaja delno kompenzacija za škodo, povzročeno na trgu Unije. Ker so bile povprečne cene izračunane tako, da je bila skupna vrednost prodaje podobnega izdelka deljena s skupnim obsegom take prodaje, lahko zaradi drugačnega prodajnega programa na trgu Unije v primerjavi z izvozom pride do znatnih razlik pri povprečnih prodajnih vrednostih na splošno. Poleg tega je ta izvoz predstavljal manj kot 37 % skupnega obsega prodaje industrije Unije, kar pomeni, da je bil domači trg Unije še vedno glavni trg industrije Unije. Argument, da je ta izvoz industriji Unije povzročil škodo v takem obsegu, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se zato zavrne.
(165)
Ker v zvezi z izvozom industrije Unije ni bilo nobenih novih pripomb, se uvodne izjave od (167) do (170) začasne uredbe potrdijo.
5.3.5. Odprava uvoznih kvot
(166)
Po uvedbi začasnih ukrepov je ena od strani menila, da je odprava uvoznih kvot vplivala na proizvajalce Unije v obravnavanem obdobju. Vendar niso bila predstavljena nobena nova dejstva, ki bi lahko spremenila sklep iz uvodne izjave (173) začasne uredbe.
(167)
Ker v zvezi z odpravo uvoznih kvot ni bilo nobenih novih utemeljenih pripomb, se uvodne izjave od (171) do (173) začasne uredbe potrdijo.
5.3.6. Nekonkurenčne prakse na trgu Unije
(168)
Po uvedbi začasnih ukrepov je več strani vztrajalo, da kartelna preiskava, ki so jo uvedli nemški organi, iz uvodne izjave (175) začasne uredbe ali kartelna globa iz iste uvodne izjave nista bili ustrezno upoštevani. V zvezi s temi trditvami je poleg že navedenega v uvodnih izjavah (174) in (175) začasne uredbe mogoče dodati naslednje.
(169)
Nemška kartelna preiskava o domnevnem določanju cen med julijem 2005 in februarjem 2008 še vedno poteka. Ker je bila proizvajalcem Unije zajamčena zaupnost in končni rezultati tekoče nemške preiskave še niso bili javno objavljeni, ni mogoče komentirati podrobnosti opravljene analize. Lahko pa se potrdi, da med proizvajalci, proti katerim poteka ta tekoča preiskava, ni vzorčenih proizvajalcev. Preiskava je pokazala tudi, da preiskovane prakse na mikroekonomske kazalnike niso vplivale, na makroekonomske kazalnike pa le v manjšem obsegu ali sploh ne.
(170)
Kar zadeva ugotovitve glede kartela na področju kopalniške opreme, je treba opozoriti, da je bil ta kartel za določanje cen dejaven med letoma 1992 in 2004 ter da je samo eden od oglobljenih proizvajalcev dejaven tudi v sektorju namizne in kuhinjske posode. Na podatke, ki jih je predložil ta proizvajalec v okviru presoje reprezentativnosti in škode, kartelne prakse ne vplivajo, saj so bili uporabljeni le podatki za namizno in kuhinjsko posodo tega proizvajalca, ne pa njegovi konsolidirani podatki. Zato globa, ki jo je Komisija naložila temu kartelu, ni vplivala na podatke, ki jih je predložil ta proizvajalec. Opozoriti je treba tudi, da je bilo obdobje določanja cen precej pred obravnavanim obdobjem. Ker je identiteta proizvajalcev Unije zaupna, ni mogoče razkriti, ali je ta družba vključena v vzorec. Če bi vzorčeni proizvajalec Unije v svoji računovodski evidenci navedel postavke (npr. kartelno globo), ki bi izkrivile sliko škode za namen te preiskave, bi jih preiskovalni organ izločil, da se zadevni dejavniki škode ne bi izkrivili.
(171)
Zato se trditve v zvezi z vplivom navedenih kartelnih preiskav na analizo škode in vzročne zveze zavrnejo.
(172)
Ena od zainteresiranih strani je navedla, da je med proizvajalci Unije prišlo do nezakonitega dogovora o cenah in razdelitvi trga, vendar za to trditev ni predložila nobenega dokaza, zato se ta zavrne.
(173)
Ker v zvezi z nekonkurenčnimi praksami na trgu Unije ni bilo nobenih novih pripomb, se uvodne izjave od (174) do (176) začasne uredbe potrdijo.
5.3.7. Načini proizvodnje
(174)
Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z načini proizvodnje, se uvodni izjavi (177) in (178) začasne uredbe potrdita.
(175)
Eden od uvoznikov je po dokončnem razkritju ponovil svoje trditve, in sicer da se proizvodne metode proizvajalcev Unije razlikujejo od metod kitajskih tovarn, ki so bolj obrtniške. Vendar ni bil predstavljen noben trden argument, ki bi lahko spremenil sklep iz uvodne izjave (178) začasne uredbe, zato se ta trditev dokončno zavrne.
5.3.8. Trg rabljenih izdelkov
(176)
Ker ni bilo nobenih novih pripomb glede trga rabljenih izdelkov, se uvodni izjavi (179) in (180) začasne uredbe potrdita.
5.3.9. Gospodarska kriza
(177)
Ena od strani je navedla, da je analiza položaja med obdobjem oživitve gospodarstva v letih 2010 in 2011 v uvodni izjavi (183) začasne uredbe nepravilna ter da je bil vpliv gospodarske krize podcenjen. Te pripombe so bile po dokončnem razkritju ponovljene. Vendar niso utemeljene. Poleg tega je treba poudariti, da navedena uvodna izjava navaja, da so se zaradi dampinškega uvoza iz LRK učinki upada gospodarske rasti povečali. Kar zadeva vpliv gospodarske krize, pa uvodna izjava (184) začasne uredbe jasno navaja, da je gospodarska kriza morda sicer vplivala na nizko uspešnost industrije Unije, vendar ne v takem obsegu, da bi prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so bile povzročene tej industriji med OP.
(178)
Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z gospodarsko krizo, se uvodne izjave od (181) do (184) začasne uredbe potrdijo.
5.3.10. Drugi dejavniki
(179)
V skupnem stališču je več uvoznikov navedlo, da je upad zaposlenosti običajen pojav v industriji potrošniškega blaga. Vendar ta trditev ni bila utemeljena. Tudi če bi bilo tako gibanje v tem sektorju običajno, ne bi moglo prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in precejšnjo izgubo delovnih mest v tem sektorju. Ta trditev se zato zavrne.
(180)
Ena od strani je trdila, da bi preostali strukturni primanjkljaji industrije Unije v povezavi z obstoječo presežno zmogljivostjo, kot je prikazana v preglednici 3 začasne uredbe, lahko prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Čeprav je bila industrija Unije v negotovem položaju že na začetku obravnavanega obdobja in je prestala prestrukturiranje, je treba v zvezi s tem argumentom poudariti, da je preiskava potrdila, da je konkurenčna in se ustrezno odziva na povpraševanje z vseh trgov. Kar zadeva preglednico 3 začasne uredbe, je treba upad proizvodnje razumeti v povezavi s pritiskom, ki izhaja iz velikega obsega uvoza po nizkih cenah iz LRK, saj je izvoz industrije Unije ostal stabilen. Zato te trditve ni bilo mogoče sprejeti.
(181)
Ena od strani je menila, da Komisija ni upoštevala kumulativnih učinkov vseh drugih škodljivih dejavnikov. Enako je po dokončnem razkritju trdilo več drugih strani. Vendar si glede na rezultate preiskave v zvezi z različnimi drugimi dejavniki, na katere so se sklicevale strani, ni mogoče predstavljati, da bi njihov skupni vpliv prekinil vzročno zvezo. Dejansko je bil vpliv večine drugih navedenih dejavnikov majhen ali pa ga sploh ni bilo.
(182)
Ena od strani je menila, da preiskovalni organ ni razlikoval med sopojavnostjo in vzročnostjo. Informacije, ki so bile predložene v podporo tej trditvi, pa še zdaleč niso bile prepričljive, zato se ta trditev zavrne.
(183)
Ker v zvezi z drugimi dejavniki ni bilo nobenih novih pripomb, se uvodne izjave od (185) do (190) začasne uredbe potrdijo.
5.4. Sklep o vzročni zvezi
(184)
Ker ni bilo nobenih novih pripomb, se uvodna izjava (191) začasne uredbe potrdi.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodne opombe
(185)
Ker ni bilo nobenih pripomb glede uvodne izjave 192 začasne uredbe, se navedena uvodna izjava potrdi.
6.2. Interes industrije Unije
(186)
Poljski proizvajalec, ki ni med pritožniki, je ukrepe pozdravil, proizvajalec iz Združenega kraljestva, ki prav tako ni med pritožniki, vendar ima uvozne interese v zvezi z zadevnim izdelkom, pa jim je nasprotoval. Slednja zainteresirana stran meni, da bi dajatve negativno vplivale na proizvajalce, ki svojo paleto izdelkov dopolnjujejo z uvozom iz LRK in so se globalizaciji prilagodili s poslovnim modelom, pri katerem se delo z visoko dodano vrednostjo opravlja v Uniji. Poleg tega bi bile stranke manj pripravljene kupovati njihove izdelke, ker ne bi več ponujali celotne palete izdelkov.
(187)
Kar zadeva trditev slednje zainteresirane strani, je bil preučen položaj te družbe. Ugotovljeno je bilo, da uvoz namizne posode iz Kitajske predstavlja le manjši del njenega celotnega uvoza. Vendar je družba brez podrobnega pojasnila trdila, da je ta uvoz zanjo pomemben. Predložila ni nobenih podatkov o lastni proizvodnji. V skladu z računovodskimi izkazi je imela v letu 2011 več kot 10-odstotni dobiček od celotnega prihodka od prodaje pred obdavčitvijo, pri čemer je večino dobička ustvarila na trgih zunaj EU (za zadevni izdelek podatki niso bili predloženi). Iz teh razlogov se ne pričakuje, da bi uvedba ukrepov ogrozila uspešnost poslovanja te družbe. Trditev, da bodo imele zaradi ukrepov težave tudi številne druge družbe, ni bila podkrepljena z nobenim konkretnim dokazom. Poleg tega odgovori, prejeti v fazi preverjanja reprezentativnosti pred začetkom postopka, in stališča, prejeta pozneje, v ničemer ne kažejo, da je v takem položaju znatno število podjetij.
(188)
Dajatve bi na proizvodne dejavnosti industrije Unije vplivale pozitivno. Kot navajajo poročila, je od nedavne uvedbe začasnih protidampinških dajatev v zvezi s tem dejansko prišlo do pozitivnih sprememb.
(189)
Navedene pozitivne spremembe potrjujejo izjavo pritožnikov, da bi bilo mogoče proizvodnjo Unije z obstoječimi obrati, stroji in delovno silo v zelo kratkem času občutno povečati, dolgoročno pa bi bilo povečanje proizvodnje lahko še večje. Odprava nepoštenih cenovnih praks na trgu jim torej koristi, saj bi bila z novo ravnjo cen proizvodnja večjega števila izdelkov v Uniji privlačnejša, tako pri velikih kot manjših naročilih, posebnih modelih ali izdelkih široke potrošnje brez blagovne znamke. To bi prineslo ustvarjanje novih delovnih mest, ki zahtevajo različne spretnosti, zaradi česar bi se nezaposlenost zmanjšala.
(190)
Kar zadeva nezmožnost ponujanja celotne palete izdelkov, te trditve ni mogoče sprejeti, saj potrošniki zahtevajo stalno spreminjajočo se ponudbo izdelkov iz več virov oskrbe.
(191)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od (193) do (198) začasne uredbe potrdijo.
6.3. Interes nepovezanih uvoznikov
(192)
Največja vzorčena uvoznika sta izpodbijala svoje pomanjkljivo sodelovanje v zvezi s predložitvijo popolnih podatkov o dobičkonosnosti ter razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, pri čemer je eden od njiju zanikal, da je zavrnil dostop do svojih računovodskih evidenc, in trdil, da se ne bi nič spremenilo, tudi če bi ga omogočil. Strani sta navedli, da jima njuna velikost in poslovni model ne omogočata, da bi predložili tako podrobne podatke, kot se zahtevajo. V zaključni fazi je bilo potrjeno, da je eden od njiju znova zavrnil dostop do računovodskih evidenc svojega uvoznika in da kljub njunim prizadevanjem nobenemu ni uspelo zagotoviti popolnih in uporabnih podatkov o dobičkonosnosti ter takih informacij o razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, ki bi jih institucije lahko uporabile pri analizi položaja nepovezanih uvoznikov. Omejene informacije, ki sta jih družbi predložili v zvezi s svojimi nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji, so bile v splošnem nezadostne, vendar v celoti v skladu s pridobljenimi informacijami o splošnem pribitku, ki so povzete v uvodni izjavi (202) začasne uredbe.
(193)
V uvodni izjavi (203) začasne uredbe so bile zainteresirane strani pozvane, naj predložijo dodatne, celovite in preverljive podatke za nadaljnjo analizo učinka ukrepov na oskrbovalno verigo.
(194)
Po uvedbi začasnih ukrepov sta dva nepovezana uvoznika na novo izpolnila vprašalnik za uvoznike. Poleg tega so stališča o interesu Unije predložili tudi drugi nevzorčeni uvozniki, združenje za evropsko in mednarodno trgovino (Združenje za zunanjo trgovino), švedsko združenje uvoznikov, trgovcev na debelo in trgovcev na drobno (Svensk Handel), CCCLA ter proizvajalec Unije z uvoznimi interesi. Nobenemu od stališč niso bili priloženi prepričljivi dokazi o učinku ukrepov na oskrbovalno verigo.
(195)
Ena od strani je trdila, da je bil podatek o zaposlenosti v prodajnem delu oskrbovalne verige, na katerega bi vplivale dajatve, podcenjen, saj statistični podatki Eurostata kažejo, da je v trgovskih družbah na splošno zaposlenih več ljudi (33 milijonov) kot v proizvodnih podjetjih (31 milijonov). Vendar se predloženi podatki nanašajo na poslovno dejavnost uvoza in proizvodnje na splošno in jih za namene te preiskave ni mogoče uporabiti.
(196)
V skupnem stališču je več uvoznikov trdilo, da pet vzorčenih uvoznikov v zvezi z zadevnim izdelkom zaposluje več kot 10 000 ljudi in ne 350, kot je navedeno v uvodni izjavi (200) začasne uredbe. Podatki so bili vnovič preverjeni. Treba je poudariti, da se pri analizi interesov uvoznikov upošteva število delovnih mest, povezanih z uvozom in nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka, vključno s podpornimi dejavnostmi. Zaposlenost, povezana z drugimi izdelki ali državami porekla ali v zvezi z dejavnostmi, kot sta prodaja na debelo ali na drobno, v ta podatek seveda ne more biti vključena. Treba je opozoriti, da je v zgodnejši fazi postopka skupina 14 uvoznikov število zadevnih delovnih mest na ravni uvoznikov ocenila na skupno 7 000. Če podatke vzorčenih uvoznikov ekstrapoliramo, se zdi ta podatek razumna ocena, kolikor je bilo njihove podatke mogoče uporabiti.
(197)
Več strani se je pritožilo glede visoke vrednosti bruto razlike iz uvodne izjave (202) začasne uredbe in trdilo, da je zavajajoča. Vendar je preiskava pokazala, da je velika večina uvoznikov, ki so odgovorili na vprašanja o vzorčenju, namenjena uvoznikom, navedla, da znaša bruto razlika med nakupno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji med 50 % in 200 %, položaj vzorčenih uvoznikov pa je bil podoben. Poleg tega so pritožniki po začasnem razkritju predložili več primerov, ki potrjujejo podatke iz publikacije, omenjene v uvodni izjavi (202) začasne uredbe, tj. potrjujejo razmerje med uvozno in maloprodajno ceno zadevnega izdelka.
(198)
Proizvajalec iz Združenega kraljestva z uvoznimi interesi je pojasnil, da so navedene razlike potrebne za pokrivanje nekaterih stroškov, ki nastanejo v Uniji. Podatki, ki bi omogočili izračun navedenih razlik na osnovi prihodka od prodaje, niso bili predloženi.
(199)
Ker je bilo mogoče uporabne podatke o dobičku iz uvozne dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom pridobiti le od treh vzorčenih uvoznikov in jih preveriti, ti trije uvozniki pa so pokrivali le približno 3 % uvoza zadevnega izdelka, se zadevni znesek tehtanega povprečnega dobička ni štel za prepričljivega, zato v začasni uredbi ni bil naveden. Vendar je treba opozoriti, da je bil ta tehtani povprečni dobiček precejšen (med 6 % in 10 % - zaradi zaupnosti je naveden je razpon).
(200)
Eden od uvoznikov je navedel, da se v Uniji ne proizvedejo zadostne količine barvane kamenine in da sam nima druge izbire, kot da jo uvaža iz LRK. Enako je navedel po razkritju. Vendar je preiskava pokazala, da je mogoče barvano kamenino naročiti iz več virov, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega imajo proizvajalci Unije proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije.
(201)
Na podlagi informacij, ki so bile zbrane med preiskavo, ni bilo mogoče natančno opredeliti, v kakšnem obsegu bi uvozniki zvišanje nakupnih cen zaradi predlaganih dajatev lahko prenesli naprej. Če pa bodo za uvoz iz LRK začele veljati dokončne protidampinške dajatve, glede na podatke o bruto in neto razlikah nič ne kaže na to, da bi bilo uspešno poslovanje uvoznikov ogroženo. Poleg tega je bil eden od uvoznikov mnenja, da veliki gospodarski subjekti in uvozniki, katerih glavna dejavnost ni keramična namizna in kuhinjska posoda, ne bi čutili negativnih posledic.
(202)
Zato se sklene, da uvedba ukrepov na predlagani ravni skupno nima znatnega škodljivega učinka na položaj nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka.
(203)
Ker v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov ni bilo novih pripomb, se uvodne izjave od (199) do (211) začasne uredbe potrdijo.
6.4. Interes drugih gospodarskih sektorjev
(204)
V skladu s pozivom iz uvodne izjave (203) začasne uredbe je Komisija na dan objave začasnih ukrepov neposredno stopila v stik z zadevnimi trgovci na drobno in združenji trgovcev na drobno, uvozniki, ki bi utegnili biti dejavni na področju prodaje na drobno, in z njej znanimi oblikovalci ter jih pozvala, naj izpolnijo ustrezne vprašalnike. Nekateri prejemniki, ki so sprva navedli, da so trgovci na drobno, so odgovorili, da jih preiskava ne zadeva, ker na tem področju niso dejavni. Komisija je nazadnje prejela sedem novih odgovorov na vprašalnik za trgovce na drobno. V OP je teh sedem trgovcev na drobno predstavljalo 1 % uvoza iz LRK. Odgovori so bili večinoma v marsičem pomanjkljivi, vendar so bili, kolikor je bilo to mogoče, kljub temu preučeni. Na vprašalnik ni odgovoril nobeden od oblikovalcev.
(205)
Tako pridobljene informacije dejansko niso dale nobenih novih dokazov glede interesa drugih gospodarskih sektorjev, ki bi lahko izpodbijali sklep iz uvodne izjave (217) začasne uredbe.
(206)
Po objavi začasnih ukrepov so stališča o interesu Unije glede drugih gospodarskih sektorjev predložili tako vzorčeni kot nevzorčeni uvozniki (med drugim poljski uvoznik, dejaven na področju promocijskih izdelkov), združenje za evropsko in mednarodno trgovino (Združenje za zunanjo trgovino), švedsko združenje uvoznikov, trgovcev na debelo in na drobno (Svensk Handel), več trgovcev na drobno, CCCLA in osem pražarn kave (od tega sedem iz Italije in ena s sedežem v Avstriji).
(207)
Pražarne kave so trdile, da bi jim zaradi zelo majhnega števila proizvajalcev Unije, ki oskrbujejo njihov trg (največ pet) in povečini bodisi neposredno bodisi prek sestrskih družb uvažajo iz LRK, ter zaradi zelo velikega števila pražarn kave (1 500-3 000) ukrepi na ravni, ki je bila predlagana v začasni uredbi, v prihodnosti lahko onemogočili nabavo enakih izdelkov kot doslej. Te trditve ni mogoče sprejeti. Najprej je treba opozoriti, da je višina dokončnih ukrepov nižja od višine začasnih ukrepov. Poleg tega je preiskava pokazala, da bi lahko ob odpravi škode, ki jo povzroča dampinški uvoz iz LRK, proizvajalci Unije bolje izkoristili svoje proizvodne zmogljivosti in v večji meri oskrbovali sektor praženja kave. Glede na veliko število proizvajalcev Unije je zelo verjetno, da bi naročila pražarn kave lahko sprejemalo več kot pet proizvajalcev Unije.
(208)
Pražarne kave so trdile, da bi protidampinški ukrepi škodili njihovemu izvozu, saj bi to zanje pomenilo izgubo konkurenčnosti, doleteli pa bi jih lahko tudi povračilni ukrepi kitajskih organov. Vendar ni dokazov, da bi raven uvedenih ukrepov pomenila tako izgubo konkurenčnosti, pri čemer je treba upoštevati, da so tudi druge članice STO uvedle protidampinške ukrepe, ki vplivajo na to vrsto izdelka. Tudi za trditev o povračilnih ukrepih je bilo ugotovljeno, da ni utemeljena.
(209)
Pražarne kave so navedle, da bi protidampinški ukrepi neizogibno privedli do splošnega krčenja njihovega poslovanja, zmanjšanja njihove prodaje, splošnega zvišanja cene kave v gostinskem sektorju (hoteli, restavracije in podjetja za pripravo in dostavo hrane) ter znižanja kakovosti izdelkov in storitev. Zaradi vsega tega naj bi bilo ogroženo precejšnje število neposrednih in posrednih delovnih mest. Toda ob upoštevanju osnovne dejavnosti pražarn kave in glede na sklepe v zvezi z učinki ukrepov na oskrbovalno verigo teh trditev ni mogoče sprejeti. Poleg tega je treba opozoriti, da skupno število delovnih mest, povezanih z dejavnostmi pražarn kave po vsem svetu, ne more biti ustrezna osnova za izračun števila delovnih mest, ki bi bila ogrožena zaradi uvedbe protidampinških ukrepov.
(210)
Dva trgovca na drobno sta navedla, da Unija ne proizvede zadostnih količin novega kostnega porcelana („new bone china“) in kostnega porcelana („bone china“) ter da zato nimata druge izbire, kot da ju uvažata iz LRK. Enako je po razkritju navedlo združenje uvoznikov. Najprej je treba na splošno opozoriti, da so protidampinški ukrepi namenjeni ponovni vzpostavitvi pravične trgovine in ne oviranju uvoza. V tem primeru se raven ukrepov ne more šteti za nevzdržno. Drugič, preiskava je pokazala, da je mogoče te izdelke naročiti iz več virov, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega imajo proizvajalci Unije proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije in bi lahko, če bodo protidampinški ukrepi dokončno uvedeni, še v večji meri izkoristili svoj potencial.
(211)
En trgovec na drobno je navedel, da bi imeli ukrepi negativen vpliv na določene izdelke za turistični trg. Toda trditev ni bila podprta z oprijemljivimi podatki. Poleg tega je teža zadevnih izdelkov v tem sektorju omejena.
(212)
En uvoznik in trgovec na debelo je trdil, da bi uvedba ukrepov privedla do vertikalne konsolidacije trga s strani nekaj večjih akterjev. Vendar pa je to glede na sedanje število akterjev kratkoročno do srednjeročno malo verjetno.
(213)
Poleg zadev, ki so bile obravnavane že v začasni uredbi, je treba navesti, da je več strani menilo, da ni bil dovolj upoštevan interes manjših podjetij, kot so trgovci na drobno, distributerji in podjetja, ki delujejo na področju promocijskih izdelkov. Več strani je to trditev po dokončnem razkritju ponovilo. Priznati je treba, da bi utegnila biti mikropodjetja in mala podjetja v splošnem bolj občutljiva na morebitno zvišanje cen zaradi protidampinških dajatev. Vendar ni dokazov, da bo imela raven uvedenih ukrepov večji negativen učinek na druge gospodarske subjekte, ki se uvrščajo med mala in srednje velika podjetja. Trditev se zato dokončno zavrne.
(214)
Ker v zvezi z interesom drugih gospodarskih sektorjev ni bilo dodatnih pripomb, se uvodne izjave od (212) do (217) začasne uredbe potrdijo.
6.5. Interes potrošnikov (gospodinjstev)
(215)
Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih kupcev, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb, čeprav je Komisija stopila v stik z njimi.
(216)
Več strani je izpodbijalo sklep iz uvodne izjave (222) začasne uredbe v zvezi z višjimi cenami. Podobne trditve so bile predložene po dokončnem razkritju.
(217)
V malo verjetnem primeru, da se bo dajatev v celoti prenesla na potrošnike, in ob predpostavki, da bodo ravni uvoza in uvozne cene ostale enake, bi zaradi protidampinških dajatev nastal dodaten strošek v višini manj kot 1 EUR na gospodinjstvo letno. Ta izračun temelji na obsegu in vrednosti uvoza v OP, predlagani stopnji dajatev in številu gospodinjstev v Uniji.
(218)
Tega učinka ni mogoče šteti za dovolj pomembnega, da bi prevladal nad pozitivnim učinkom na industrijo Unije, ki bi ga prinesla omejitev škode, ki jo povzroča dampinški uvoz iz LRK.
(219)
Ena stran je trdila, da bodo ukrepi privedli do pomanjkanja cenejše namizne posode. Ta trditev je bila po dokončnem razkritju ponovljena. Vendar je ni mogoče sprejeti, ker, kot je navedeno v uvodni izjavi (157) začasne uredbe, industrija Unije oskrbuje vse trge (tudi trg cenejše namizne posode).
(220)
Ker v zvezi z interesom potrošnikov (gospodinjstev) ni bilo dodatnih pripomb, se uvodne izjave od (218) do (226) začasne uredbe potrdijo.
6.6. Sklep o interesu Unije
(221)
Glede na navedeno se ocena iz začasne uredbe potrdi.
(222)
Zato se uvodne izjave od (227) do (229) začasne uredbe potrdijo.
7. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
7.1. Stopnja odprave škode
(223)
Stopnja dobička, uporabljena za izračun višine dajatve, ki je potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bila po trditvah previsoka. Ta trditev je bila zavrnjena, kot je pojasnjeno v oddelku 4.5.3.3.
(224)
Več strani je izrazilo dvom o ciljnem dobičku, ki je bil uporabljen za izračun stopnje škode. Te pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah od (135) do (142). Na podlagi analize navedenih pripomb se sklene, da bi bilo treba ciljni dobiček v višini 6 % ohraniti.
(225)
Ker v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo nobenih drugih pripomb, se metodologija, opisana v uvodnih izjavah od (230) do (234) začasne uredbe, potrdi.
7.2. Dokončni ukrepi
(226)
Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje dampinga ali stopnje škode, pri čemer se v skladu s pravilom nižje dajatve upošteva tista stopnja, ki je nižja. V skladu s tem bi morale biti vse stopnje dajatev določene na ravni stopenj dampinga.
(227)
Zaradi manjšega popravka iz uvodnih izjav (115) in (132) so bile stopnje nelojalnega nižanja cen nekoliko prilagojene, kar je razvidno iz stopenj škode v spodnji preglednici. Predlagane dokončne protidampinške dajatve so naslednje:
Družba
Stopnja dampinga (%)
Stopnja škode (%)
Dokončna stopnja dajatve (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, in Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki
17,9
79,0
17,9
Vse druge družbe
36,1
110,1
36,1
(228)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb, ugotovljen med preiskavo. Te stopnje dajatev (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno poimensko navedena, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno navedenim subjektom, teh stopenj ni mogoče uporabiti; zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(229)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, se obračuna preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.
(230)
Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.
(231)
Vsak zahtevek za uporabo individualne stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se takoj naslovi na Komisijo (11) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj protidampinških dajatev.
(232)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve na ravni države uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, pa tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(233)
Za zagotovitev enake obravnave morebitnih novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in so navedene v Prilogi I k tej uredbi, je treba določiti, da se tehtana povprečna dajatev, uvedena za navedene družbe, uporablja tudi za morebitne nove izvoznike, ki bi bili drugače upravičeni do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe.
(234)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporočita uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju.
(235)
Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane.
7.3. Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev
(236)
Glede na obseg ugotovljene stopnje dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, se šteje za nujno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini uvedenih dokončnih dajatev -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode razen keramičnih nožev, keramičnih mlinčkov za začimbe in njihovih keramičnih drobilnih delov, keramičnih lupilcev, keramičnih brusilcev nožev ter kamnov za peko pice, ki so izdelani iz kordieritne keramike in se uporabljajo za peko pice ali kruha, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 in 6912009010) in s poreklom izLRK.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Družbe iz Priloge I
17,9
Vse druge družbe
36,1
B999
3. Individualne stopnje protidampinške dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, se lahko uporabljajo, če se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, skladen z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2012 na uvoz keramičnih mlinčkov za začimbe in njihovih keramičnih drobilnih delov, keramičnih lupilcev, keramičnih brusilcev nožev ter kamnov za peko pice, ki so izdelani iz kordieritne keramike in se uporabljajo za peko pice ali kruha, s poreklom izLRK, se sprostijo.
2. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2012 na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode razen keramičnih nožev, keramičnih mlinčkov za začimbe in njihovih keramičnih drobilnih delov, keramičnih lupilcev, keramičnih brusilcev nožev ter kamnov za peko pice, ki so izdelani iz kordieritne keramike in se uporabljajo za peko pice ali kruha, s poreklom izLRK, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Člen 1(2) se lahko spremeni tako, da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 17,9 %, če novi proizvajalec izvoznik v LRK Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (med 1. januarjem 2011 in 31. decembrom 2011) ni izvažal v Unijo,
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem vLRK, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. maja 2013