РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 360/2014
z dne 9. aprila 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz fero-silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 172/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz fero-silicija, ki se trenutno uvršča pod oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 in 7202 29 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Egipta, Kazahstana, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Rusije („dokončni protidampinški ukrepi“).
(2)
Ukrepi so bili uvedeni v obliki dajatve ad valorem v višini 31,2 % na uvoz iz LRK, z izjemo družb Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) in Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), v višini 18,0 % na uvoz iz Egipta, z izjemo družbe The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), v višini 33,9 % na uvoz iz Kazahstana, v višini 5,4 % na uvoz iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter v višini 22,7 % na uvoz iz Rusije, z izjemo družbe Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1297/2009 (3) je razveljavila protidampinško dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 172/2008 na uvoz fero-silicija s poreklom iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.
(4)
Evropska komisija („Komisija“) je 30. novembra 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled („vmesni pregled“) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ki ga je vložil proizvajalec izvoznik iz Rusije, in sicer družba Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant in njena povezana družba Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (v nadaljnjem besedilu skupaj „ruska skupina“). Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 60/2012 (4) zaključil delni vmesni pregled na podlagi nezadostnih dokazov glede trajnosti spremenjenih okoliščin. Ruska skupina predvsem ni dokazala, da je bilo gibanje cen trajne narave. Zato stopnja dampinga, določena za rusko skupino v prvotni preiskavi, ni bila spremenjena. Iz istih razlogov je bila zavrnjena ponudba v obliki zavez, ki jo je predložila ruska skupina.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(5)
Komisija je 28. novembra 2012 po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila organizacija Euroalliages („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje fero-silicija v Uniji.
(6)
Zahtevek se je nanašal na naslednji državi: LRK in Rusijo.
(7)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(8)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 28. februarja 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) („obvestilo o začetku“) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(9)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2012 („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(10)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK in Rusiji, nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike držav izvoznic. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(11)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(12)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(13)
Glede na to, da je le en proizvajalec izvoznik v LRK predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazil pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ne uporabi. Po prejetju vprašalnika se je proizvajalec izvoznik odločil, da ne bo več sodeloval. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK.
(14)
Kar zadeva Rusijo, so bili vsi znani ruski proizvajalci pozvani k sodelovanju v preiskavi, in sicer družbe Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK ter ruska skupina. Samo ena ruska skupina je sodelovala s Komisijo pri tej preiskavi v zvezi s pregledom.
(15)
Kar zadeva nepovezane uvoznike, ni bil prejet noben odgovor na vprašalnik. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben nepovezan uvoznik v Uniji.
(16)
Odgovore na vprašalnike je poslalo šest od sedmih znanih proizvajalcev fero-silicija iz Unije. Ob upoštevanju razmeroma omejenega števila proizvajalcev Unije vzorčenje v preiskavi v zvezi s pregledom ni bilo predvideno.
(17)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalci iz Unije:
Skupina FERROATLANTICA:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Španija
Ferropem - Chambery, Francija
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Poljska
OFZ, a.s. - Istebne, Slovaška
TDR LEGURE d.o.o. - Ruše, Slovenija
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Švedska
(b)
Uporabniki iz Unije:
Aperam SA - Luksemburg
Ugitech - Ugine, Francija
(c)
Proizvajalci izvozniki iz Rusije:
ruska skupina:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Čeljabinsk, Rusija
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Rusija
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, ZDA
(d)
Proizvajalci v primerljivi državi:
Elkem ASA, Oslo, Norveška
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norveška
Finnfjord AS, Finnsnes, Norveška
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(18)
Zadevni izdelek je fero-silicij, trenutno uvrščen pod oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 in 7202 29 90, s poreklom iz LRK in Rusije.
(19)
Fero-silicij se proizvaja v elektroobločnih pečeh z redukcijo kremena s pomočjo izdelkov, ki vsebujejo ogljik. Ta proces je energetsko intenziven. Fero-silicij se prodaja v obliki grudic, zrn ali prahu in obstaja v različnih kakovostih glede na vsebnost silicija in nečistoč (npr. aluminija). Fero-silicij z vsebnostjo silicija 70 % in več se obravnava kot izdelek z visoko stopnjo čistosti. Vsebnost silicija več kot 55 % in manj kot 70 % pomeni, da ima izdelek srednjo stopnjo čistosti, ter vsebnost silicija manj kot 55 % pomeni, da ima izdelek nizko stopnjo čistosti. Zadevni izdelek se uporablja predvsem kot dezoksidant in zlitinski element v železarski in jeklarski industriji.
2. Podobni izdelek
(20)
Ugotovljeno je bilo, da imata fero-silicij, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter fero-silicij, proizveden in prodajan na Norveškem („primerljiva država“), saj je LRK država z netržnim gospodarstvom in ni bila preiskovana med to preiskavo, in v Rusiji, dejansko enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot fero-silicij, ki se proizvaja v LRK in Rusiji ter prodaja za izvoz v Unijo. Zato se ta izdelka obravnavata kot podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
(21)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz zadevnih držav zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
UVOZ IZ LRK
1. Uvodne ugotovitve
(22)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 13 zgoraj, noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov v LRK torej splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(23)
Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov, v povezavi z drugimi viri informacij, kot so trgovinske statistike o uvozu in izvozu (Eurostat in kitajski podatki o izvozu) in druge informacije na voljo javnosti.
(24)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 30 spodaj, se je zdelo primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi enega samega izdelka, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(25)
V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe, je bila uporabljena enaka metodologija kot za določitev dampinga v prvotni preiskavi, kadar je bilo ugotovljeno, da se okoliščine niso spremenile.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Določanje normalne vrednosti
(26)
V obvestilu o začetku je Komisija povabila vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o njenem predlogu, da bi se Norveška uporabila kot tretja država s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v zvezi z LRK. Norveška je bila kot primerljiva država uporabljena tudi pri prvotni preiskavi. Ker ni bilo pripomb strank glede tega vidika, je bilo sklenjeno, da se Norveška ponovno izbere kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti v zvezi z LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(27)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka s strani sodelujočih proizvajalcev na Norveškem neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza iz LRK v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje zadevnega izdelka v Unijo. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja v primerljivi državi reprezentativna.
(28)
Proučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP.
(29)
Zato je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot tehtana povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP.
2.2 Določanje izvozne cene
(30)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 24 zgoraj, noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi. Izvozna cena je zato temeljila na razpoložljivih dejstvih skladno s členom 18 osnovne uredbe.
(31)
Obseg in uvozne cene so bili najprej pridobljeni iz podatkovne zbirke Eurostata o uvozu za tri oznake KN, navedene v uvodni izjavi 18 zgoraj, in sicer z razlikovanjem kakovosti. Glede na to, da se je zdelo primerno, da se izvozna cena določi na podlagi povprečnih vrednosti, so bili podatki, pridobljeni v zvezi z oznakama KN 7202 29 10 in 7202 29 90, prilagojeni glede na vsebnost silicija iz oznake KN 7202 21 00. Ta metoda je bila predlagana v zahtevku za pregled za oceno celotnega obsega uvoza na podlagi kakovosti „FeSi 75“. Obseg in uvozne cene teh treh oznak KN so bili združeni in tehtani z upoštevanjem enega povprečja.
(32)
Nazadnje je bila ta povprečna uvozna cena na ravni CIF prilagojena tako, da so se odšteli zlasti stroški prevoza in je bila dosežena vrednost cene franko tovarna. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila prodajna cena tako določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo in so zabeležene v statističnih podatkih urada Eurostat.
2.3 Primerjava in prilagoditve
(33)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno na osnovi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale tudi razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. Uvedene so bile zlasti prilagoditve, ki so odražale carinske izvozne davke, in sicer zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled.
2.4 Damping v OPP
(34)
Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene franko meja Unije pred plačilom dajatve, znašala 165 %.
(35)
Vendar je treba opozoriti, da se je skupni obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo drastično zmanjšal po uvedbi prvotnih ukrepov in da je bila zgoraj navedena stopnja dampinga določena na podlagi omejenega obsega uvoza (tj. manj kot 2 500 ton v OPP).
(36)
Zato je bilo zaradi popolnosti analize proučeno tudi gibanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov na tri najpomembnejše trge zunaj Unije, tj. Japonska, Južna Koreja in Združene države Amerike („ZDA“).
(37)
V ta namen so bili za določitev cen kitajskega izvoza na Japonsko, v Južno Korejo in v ZDA uporabljeni kitajski izvozni podatki. Primerjava z zgoraj določeno normalno vrednostjo je prav tako pokazala obstoj dampinga, ki se je gibal med 86 % in 92 %, odvisno od namembne države.
3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodne zmogljivosti v LRK
(38)
LRK je daleč največja država proizvajalka fero-silicija na svetu. Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena na 10-11 milijonov ton na leto v OPP. Zato je industrija LRK predvidoma obratovala s 50 % svoje proizvodne zmogljivosti. To pomeni, da trenutna dodatna neizkoriščena zmogljivost znaša približno 5,5 milijona ton na leto, kar pomeni skoraj sedemkrat toliko, kot znaša celotna potrošnja Unije. Kljub tem presežnim zmogljivostim in na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, je videti, da se zmogljivost v LRK še vedno povečuje, saj se trenutno gradijo večje in učinkovitejše peči.
(39)
Nobenih dokazov ni, ki bi kazali na to, da bi se v primeru uporabe neizkoriščene zmogljivosti kitajskih proizvajalcev stopnja potrošnje na kitajskem domačem trgu ali na trgih tretjih držav zelo povečala, s čimer bi se lahko povečana proizvodnja absorbirala.
3.2 Privlačnost trga Unije
(40)
Po uvedbi dokončnih ukrepov februarja 2008 se je uvoz iz LRK stalno zmanjševal in je postal zanemarljiv, saj predstavlja manj kot 1 % potrošnje Unije v OPP. Po najvišji ravni uvoza približno 330 400 ton leta 2007 se je uvoz znižal na manj kot 2 500 ton v letu 2012. Vendar glede na ugotovljene ravni cen trg EU za fero-silicij ostaja privlačen za kitajski izvoz.
(41)
Kot je navedeno zgoraj, ima LRK pomembno presežno proizvodno zmogljivost, kar kaže na močno spodbudo, da bi našli druge trge, ki bi ta presežek proizvodne zmogljivosti absorbirali. Toda zaradi več izvoznih omejitev, ki jih je uvedla kitajska vlada (tj. 25-odstotno izvozno dajatev, 17-odstotni nevračljiv DDV in izvozna dovoljenja) se je skupni kitajski izvoz zmanjšal, in sicer z najvišje ravni 1,5 milijona ton v letu 2007 na zgolj 0,4 milijona ton v letu 2009. Kljub temu je bilo od leta 2010 opaženo ponovno povečanje skupnega izvoza, obseg izvoza pa se je povečal na 0,8 milijona ton in naj bi po ocenah znašal 0,7 milijona ton v letu 2013. Najnovejši podatki kažejo, da se izvoz ohranja na tej ravni, njegov obseg pa znaša več kot celotna potrošnja Unije.
(42)
Kljub navedenim izvoznim omejitvam so kitajski proizvajalci izvažali precejšnjo količino fero-silicija na svetovne trge, za katere ni uvoznih omejitev (tj. Japonska, Južna Koreja in ZDA).
(43)
Na prvi pogled se lahko zdi azijski trg alternativna možnost za absorpcijo dela kitajske presežne proizvodnje. Toda glede na informacije, ki jih je predložil vložnik, lahko zaradi nedavnih dogodkov na tem trgu ta trg postane manj privlačen za kitajski izvoz.
(44)
Na azijski trg bo namreč resno vplival zagon proizvodnje v dveh novih projektih za fero-silicij v Maleziji (obrata Pertama Ferroalloys in Sarawak Ferroalloys). Ocenjuje se, da se bo letna proizvodnja fero-silicija v Maleziji povečala za 420 000 ton od leta 2014 in se bo prodajala v sosednjih državah v jugovzhodni Aziji, zlasti na Japonsko, ki potrebuje 600 000 ton fero-silicija na leto. Količina, proizvedena v malezijskih proizvodnih obratih, bo negativno vplivala na kitajski izvoz v jugovzhodno Azijo. Poleg tega so japonski proizvajalci jekla in južnokorejske jeklarne že sklenili sporazume za letni nakup znatnih količin fero-silicija novih malezijskih proizvajalcev, zaradi česar bo kitajski izvoz težje vstopil na trg.
(45)
V pripombah na razkritje je proizvajalec izvoznik zatrdil, da je bila malezijska proizvodnja precenjena. Po preverjanju se je zdelo, da je ta pripomba umestna, zato je bila malezijska proizvodnja popravljena na približno 370 000 ton.
(46)
Pričakuje se torej, da bo dodatna malezijska proizvodnja povečala konkurenco na tem že zasičenem trgu, na katerem imata LRK in Rusija zdaj pomemben tržni delež.
(47)
Manjša prisotnost kitajskih izdelkov na trgu Unije v OPP je v glavnem posledica izvoznih omejitev, ki jih je uvedla kitajska vlada in so navedene v uvodni izjavi 41.
(48)
Cene na trgu EU bi lahko tudi pritegnile in absorbirale presežne zmogljivosti kitajskih proizvajalcev. Dejansko je bila povprečna tržna cena v Uniji leta 2012 vsaj tako visoka kot izvozne cene kitajskih proizvajalcev v njihove glavne namembne države (Japonska, Južna Koreja in ZDA), kar ponovno poudarja privlačnost trga Unije, kadar se pri prodaji drugam pojavijo težave.
(49)
Zato se lahko sklepa, da evropski trg, ki je eden največjih svetovnih trgov, ostaja privlačen za kitajske izvoznike.
4. Sklepna ugotovitev v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga
(50)
Na podlagi razpoložljivih neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in razmeroma privlačne ravni cen na trgu Unije lahko sklepamo, da obstaja tveganje povečanja kitajskega izvoza zadevnega izdelka, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni.
(51)
Glede na trenutno in potencialno neizkoriščeno zmogljivost v LRK ter glede na to, da je trg Unije eden največjih trgov na svetu, in glede na pričakovan pritisk na kitajski izvoz v jugovzhodni Aziji je mogoče skleniti, da bodo izvozniki v LRK v primeru odprave protidampinških ukrepov verjetno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.
UVOZ IZ RUSIJE
1. Uvodne ugotovitve
(52)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je v preiskavi sodelovala le ena skupina proizvajalcev. Toda bilo je ugotovljeno, da ruska skupina predstavlja znaten delež celotne ruske proizvodnje, tj. približno 78 % celotne ruske proizvodnje fero-silicija in večino uvoza fero-silicija s poreklom iz Rusije v Unijo. Zato se je štelo, da je treba za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga uporabiti informacije, ki jih je predložila ruska skupina, skupaj z drugimi viri, kot so zahtevek za pregled in razpoložljivi statistični podatki o uvozu (Eurostat).
(53)
Za izračun stopnje dampinga se družbe, ki so del ruske skupine JSC CHEMK in JSC KF, štejejo za povezane v smislu člena 143 carinskega zakonika (7), kakor v prvotni preiskavi. Zato je bila za celotno skupino izračunana enotna stopnja dampinga po naslednji metodologiji. Obseg dampinga je bil izračunan za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika pred določitvijo tehtane povprečne stopnje dampinga za skupino kot celoto. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija drugačna od metodologije, ki se je uporabila v prvotni preiskavi, ko je bil damping izračunan z združitvijo vseh podatkov o proizvodnji in prodaji proizvajalcev. Ta drugačna metodologija je bila uporabljena v zaključenem vmesnem pregledu. Spremenjene okoliščine, ki so upravičevale to spremembo metodologije, so bile pogojene s spremembo podjetniške strukture skupine, ki omogoča opredelitev posameznega proizvajalca v skupini glede na prodajo in proizvodnjo.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Določanje normalne vrednosti
(54)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka s strani sodelujočih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi z njihovim celotnim obsegom izvozne prodaje v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje zadevnega izdelka v Unijo.
(55)
Prav tako je bilo proučeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Ta proučitev je bila opravljena za vrste izdelka, ki jih je proizvajalec izvoznik prodajal na domačem trgu in za katere je bilo ugotovljeno, da so neposredno primerljive z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celoten obseg navedene vrste izdelka proizvajalca izvoznika, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.
(56)
Proučeno je bilo tudi, ali se za domačo prodajo vrst izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP.
(57)
Za vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(58)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste izdelka v OPP.
(59)
Kadar ni bilo domače prodaje posebne vrste izdelka in kadar domača prodaja posameznih vrst izdelka ni bila zadostna, se je normalna vrednost izračunala v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(60)
Pri izračunu normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v običajnem poteku trgovine ali na razpoložljivih podatkih.
2.2 Določanje izvozne cene
(61)
V OPP je izvoz ruske skupine v Unijo potekal prek njene povezane družbe RFAI („povezani uvoznik“), ki je opravljala vse uvozne funkcije, povezane z blagom za sprostitev v prosti promet Unije, tj. funkcije povezanega uvoznika.
(62)
Izvozna cena je bila zato v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter na podlagi ustrezne stopnje za PSA-stroške in dobiček. V ta namen je bil uporabljen dejanski odstotek PSA-stroškov, ker pa ni novih informacij neodvisnih uvoznikov glede nastalega dobička, je bila uporabljena enaka stopnja dobička kakor tista, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, torej 6 %.
(63)
Ruska skupina je trdila, da je treba družbo RFAI obravnavati kot del enega samega gospodarskega subjekta, saj oba nadzirajo in upravljajo iste osebe, družbi pa delujeta kot en sam gospodarski subjekt. Posledično se pri določitvi izvoznih cen ne bi smeli odšteti PSA-stroški in dobiček družbe RFAI.
(64)
To, ali je bila povezava med rusko skupino in družbo RFAI v obliki enega samega gospodarskega subjekta ali ne, v okviru prilagoditev pri izračunu izvozne cene na podlagi člena 2(9) ni pomembno.
(65)
Ker se je torej izvozna prodaja ruske skupine izvajala prek povezane družbe (družbe RFAI), je bilo treba izvozno ceno prilagoditi tako, da se je odštela razumna stopnja za PSA-stroške in dobiček, kakor je izrecno določeno v členu 2(9) osnovne uredbe. Na podlagi tega je treba trditev zavrniti.
(66)
Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo trditev glede obstoja enega samega gospodarskega subjekta ter da to preprečuje prilagoditve za PSA-stroške in dobiček v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prav tako je trdil, da bi morala, četudi bi bile prilagoditve utemeljene, izračunana izvozna cena vključevati le stroške, povezane z uvozom družbe RFAI, brez vseh PSA-stroškov, povezanih z izvozom enega samega gospodarskega subjekta. Nazadnje je navedel, da se ne strinja z ugotovitvijo glede neobstoja enega samega gospodarskega subjekta v tem primeru.
(67)
Obstoj enega samega gospodarskega subjekta pri izračunu izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ni pomemben. Dokler so izpolnjeni pogoji, določeni v členih 2(1) in 2(9) osnovne uredbe, stopnja nadzora ali povezanosti ni pomembna za oceno zakonitosti prilagoditev v skladu s členom 2(9) (8). Člen 2(9) osnovne uredbe določa, da mora Komisija v nekaterih primerih izračunati izvozno ceno ter to izračunano izvozno ceno prilagoditi z nekaterimi parametri, tudi kadar se za stran „zdi, da je povezana“. Besedilo člena 2(9) osnovne uredbe je jasno v smislu, da „se delajo prilagoditve“ (podčrtala Komisija). Komisija je preverila, ali družba RFAI opravlja vse funkcije, ki jih običajno opravlja povezan uvoznik v Uniji. Dejansko je družba RFAI tesno povezana z mednarodnimi dejavnostmi skupine (pomoč strankam, logistika in urnik dostav, nabava investicijskega blaga in ključnih surovin itd.). S tem je bil izpolnjen zahtevani pogoj za prilagoditev v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, kar utemeljuje izvedene prilagoditve. Zato se sklepa, da so bile izvedene prilagoditve potrebne na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe.
(68)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da iz sodbe v zadevi Nikopolsky/Interpipe (9) izhaja, da če izvoznik in zadevni povezani trgovec sestavljata en sam gospodarski subjekt, prilagoditev izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ni dovoljena. Ta trditev je neutemeljena. Dejansko se ta sodba nanaša na prilagoditev, izvedeno v skladu s členom 2(10)(i) za nominalne provizije, ki jih je prejel trgovec, katerega funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Ta sodna praksa je zato v tem primeru nepomembna, glede na to, da švicarska družba RFAI opravlja vse funkcije, ki jih običajno opravlja povezan uvoznik. Obstoj enega samega gospodarskega subjekta nima enakega vpliva na prilagoditve na podlagi člena 2(10) osnovne uredbe kot v povezavi z zahtevanimi prilagoditvami na podlagi člena 2(9) navedene uredbe. Poleg tega ni nobene diskrecijske pravice glede tega, ali se lahko zahteva prilagoditev za razumno stopnjo PSA-stroškov in dobička. Takšna prilagoditev se izvede v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, če sta strani povezani.
(69)
V zvezi z obsegom prilagoditve trditve glede delnih odbitkov PSA-stroškov in dobička ni mogoče sprejeti, ker ni ustreznih dokazov, ki naj bi jih predložil proizvajalec izvoznik. Prilagoditve v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so tiste, ki so potrebne za izračun izvozne cene v najpogostejših primerih povezave. Če naj bi se skupni PSA-stroški in dobiček le delno prilagodili, bi morale takšne spremembe temeljiti na dokazih, ki jih predloži proizvajalec izvoznik v zvezi s stroški, zlasti, da se ugotovi, ali ti stroški predstavljajo posebne stroške, nastale v zvezi s katero koli dejavnostjo, ki ni neposredno povezana z uvozom zadevnega izdelka med trenutkom uvoza in nadaljnjo prodajo.
(70)
Ruska skupina je trdila tudi, da se ne sme odšteti protidampinška dajatev pri izračunu izvozne cene v skladu s členom 11(10) osnovne uredbe, saj je dajatev ustrezno razvidna iz cen pri nadaljnji prodaji in nadaljnjih prodajnih cen v Uniji.
(71)
S preiskavo je bilo podrobneje ugotovljeno, da iz cen pri nadaljnji prodaji zadevnega izdelka v Uniji ni bila razvidna dajatev, plačana za 99 % sporočenih transakcij. Zato se lahko sklene, da protidampinška dajatev ni bila ustrezno razvidna iz cen ruske skupine pri nadaljnji prodaji. Zato ta trditev ruske skupine ni mogla biti sprejeta in znesek protidampinških dajatev je bil odštet pri izračunu izvoznih cen v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.
2.3 Primerjava in prilagoditve
(72)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno na osnovi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(73)
Izvedene so bile prilagoditve za stroške prevoza, stroške zavarovanja, stroške terminalov in manipulativne stroške, stroške kredita ter provizije, kadar je bilo to primerno in upravičeno v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
2.4 Damping v OPP
(74)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno vsake vrste izdelka na podlagi franko tovarna za vsakega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki so del ruske skupine.
(75)
Zadevni proizvajalec izvoznik je navedel več trditev v zvezi z izračunom stopnje dampinga.
(76)
Prvič, v zvezi s prilagoditvijo stroškov kvarcita, ki ga ena proizvodna družba iz skupine kupuje od druge proizvodne družbe iz skupine, je oporekal dodatni 5-odstotni stopnji dobička na revidirano nakupno ceno. To je utemeljil s tem, da sta obe družbi članici enega samega gospodarskega subjekta.
(77)
Čeprav utemeljitev glede enega samega gospodarskega subjekta ni pomembna v okviru prilagoditve stroškov za kvarcit, se priznava, da se transakcije med povezanimi stranmi lahko izvršijo brez nastanka dobička. Ker se kvarcit zunanjim stranem ne prodaja, obstoja dobička prav tako ni bilo mogoče dokazati. Posledično je bila stopnja povečanja dobička za prilagojene stroške kvarcita izpuščena in določitev dampinga je bila ustrezno popravljena.
(78)
Druga trditev se je nanašala na dejstvo, da je Komisija uporabila priporočila organa za reševanje sporov STO iz spora o lososu z Norveško. V navedeni zadevi je bilo priporočeno, da se v primeru, da domača prodaja določene vrste izdelka ni bila reprezentativna, PSA-stroški in dobiček, ustvarjen s transakcijo, kljub temu uporabijo za izračun normalne vrednosti. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da uporaba nove metodologije v pregledu zaradi izteka ukrepov ni dovoljena, saj tega ne dopušča nobena bistvena sprememba okoliščin.
(79)
Komisija je pojasnila metodologijo iz zadeve o lososu v zaslišanju s proizvajalcem izvoznikom, ki je še naprej menil, da priporočilo pritožbenega organa pomeni kršitev členov 2(4) in 2(6) osnovne uredbe. Kljub temu je dolžnost Komisije, da te odločbe izvaja v okviru svojih obveznosti do STO. Ta metodologija vpliva na vse zadeve in ne le na preiskave, sprožene na podlagi člena 5 osnovne uredbe.
(80)
Na podlagi tretje trditve naj bi Komisija popravila izračune v primerih, ko je stroške enega proizvajalca izvoznika v skupini primerjala z določeno prodajo drugega proizvajalca izvoznika.
(81)
Komisija nadalje potrjuje, da je bil za določitev stopnje dampinga promet prilagojen z enakimi popravki kot proizvodni stroški, npr. s stroški prevoza, zavarovanja in manipulativnimi stroški, za ugotavljanje v okviru preizkusa dobičkonosnosti ter stroški pakiranja.
(82)
V svoji četrti trditvi proizvajalec izvoznik navaja, da je bila veljavna protidampinška dajatev neustrezno odšteta od izvozne cene. Da bi to utemeljil, trdi, da so bile izvozne prodajne cene za več kot 100 % višje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot v obdobju prvotne preiskave, kar domnevno dokazuje, da so bile protidampinške dajatve vključene v izvozne cene. Poleg tega naj nekatere uvozne dajatve in protidampinške dajatve ne bi smele biti odštete, ker so bile domnevno plačane vnaprej in so se nanašale na prihodnje obdobje. Nazadnje naj Komisija prav tako ne bi smela upoštevati stroškov za urad na Japonskem ter švicarskih zveznih in kantonskih davkov na dohodek.
(83)
Dokazi, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, niso prepričljivi, saj ne dokazujejo, da je bila protidampinška dajatev ustrezno razvidna iz izvoznih cen v tem primeru in za ta proizvod. Tako maloprodajne cene kot proizvodni stroški so se močno povečali od prvotne preiskave. Zato povečanja izvoznih cen ni mogoče z gotovostjo pripisati domnevnemu odrazu dajatve. Da bi Komisija ponazorila, zakaj predloženi dokazi ne zadostujejo, je primerjala izvozne cene s stroški blaga, ki vključujejo protidampinške dajatve, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, iz česar je sledilo, da cena 99 % izvoznih transakcij ni dovolj visoka, da bi pokrila protidampinške dajatve. Poleg tega, tudi če se dajatev ne odbije, to ne bi zadostovalo za odpravo ugotovitev glede znatnega dampinga in prav tako ne bi vplivalo na sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga. Zato to ne bi vplivalo na izid te preiskave zaradi izteka ukrepov.
(84)
Komisija je ugotovila, da vnaprejšnje plačilo uvoznih dajatev in protidampinških dajatev ni mogoče ter da se takšne dajatve pobirajo ob uvozu. Poleg tega je skupina uporabljala carinsko skladišče, kar pomeni, da je bilo dajatve treba plačati šele, ko sta bila uvoz in prodaja dejansko izvedena. Poleg tega je bilo na podlagi primerjave bruto bilance z dne 31. decembra 2012 in revidiranih računovodskih izkazov jasno ugotovljeno, da so revizorji domnevno vnaprej plačane protidampinške dajatve prekvalificirali v dejansko plačane protidampinške dajatve kot strošek v izkazu poslovnega izida.
(85)
Stroški za urad na Japonskem niso bili povezani z zadevnim izdelkom in zato niso vplivali na izračune Komisije. Trditev je bila zato zavrnjena. Nazadnje, navedeni švicarski davki bi bili lahko izključeni le, če bi se nanašali na davek od dobička pravnih oseb, in na podlagi odgovora na vprašanje za razkritje se zdi, da je to res. Izračun dampinga je bil zato ustrezno prilagojen.
(86)
Komisija je prilagojene obresti na posojilo, ki ga je družba iz skupine na Britanskih Deviških otokih odobrila drugi družbi v skupini, spremenila v odziv na trditev, da se lahko taka posojila odobrijo po obrestni meri, ki je nižja od tržne, ter so v bistvu smiselna le, če so obresti na posojilo nižje od obresti, ki se lahko dobijo pri banki. Komisija nadalje potrjuje, da se je stopnja dobička za RFAI uporabila za neto fakturirano vrednost v obračunski valuti družbe in ni temeljila na CIF, kateri so bili dodani nekateri stroški.
(87)
Ob upoštevanju zgornjih pomislekov ter s spremembo izračuna na podlagi sprejetja trditev glede prodaje kvarcita znotraj skupine, posojila znotraj skupine in švicarskih zveznih in kantonskih davkov na dohodek je bila dampinška stopnja, izražena kot odstotek cene franko meja Unije pred plačilom dajatve, spremenjena in določena na 43 %.
(88)
Spomniti je treba, da je bilo v okviru vmesnega pregleda, omenjenega v uvodni izjavi 4 zgoraj, ugotovljeno, da se je uvoz ruske skupine izvajal po dampinških cenah v obdobju od oktobra 2009 do septembra 2010.
3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(89)
Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila proučena tudi verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga.
3.1 Proizvodna zmogljivost Rusije
(90)
Rusija je drugi največji svetovni proizvajalec fero-silicija. Po navedbah družbe za tržne raziskave Metal Expert znaša proizvodna zmogljivost za fero-silicij v Rusiji približno 900 000 ton. To vključuje proizvodnjo za peči, v katerih se lahko proizvaja fero-silicij in tudi druge vrste fero zlitin. Dejansko proizvodna oprema obeh proizvajalcev (tj. JSC CHEMK in Serov Ferroalloy Plant) omogoča preklapljanje med fero-silicijem in drugimi vrstami kovinskih zlitin v kratkem času. Oprema drugih ruskih izvoznikov (tj. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK in JSC KF) pa omogoča le proizvodnjo fero-silicija.
(91)
Po razkritju je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik trdil, da njegove informacije niso bile upoštevane pri izračunu proizvodnih zmogljivosti Rusije. Vendar, kot je omenjeno v uvodni izjavi 52, je glavni vir uporabljenih informacij zagotovila ta ruska skupina. Za izračun proizvodnih zmogljivosti drugih ruskih proizvajalcev je bilo uporabljeno poročilo družbe Metal Expert. Ta trditev zato ni odobrena.
(92)
Poleg tega je ta proizvajalec izvoznik trdil, da je bila proizvodnja družbe JSC CHEMK ocenjena napačno, saj trdi, da je praktično nemogoče brez znatnih dodatnih stroškov in zamud preklapljati s proizvodnje ene fero zlitine na drugo. Toda iz dokazov, najdenih med preverjanjem na kraju samem v prostorih družbe JSC CHEMK, je videti, da lahko družba JSC CHEMK preklaplja svoje peči s proizvodnje ene fero zlitine na drugo brez zgoraj opisanih zamud. Ta trditev zato ni odobrena.
(93)
Dejanska proizvodnja v OPP je bila ocenjena na okrog 633 000 ton (osnova „FeSi 75“) z neizkoriščeno zmogljivostjo v višini do 267 000 ton. Ob uporabi konzervativnega pristopa in upoštevanju proizvodne zmogljivosti, ki se uporablja za proizvodnjo drugih fero zlitin, znaša neizkoriščena zmogljivost za fero-silicij najmanj 120 000 ton.
(94)
Ruska skupina je trdila, da je ocena ruske neizkoriščene zmogljivosti določena napačno, saj naj Komisija ne bi upoštevala, da je ruska skupina delovala s 95-100 % svojih proizvodnih zmogljivosti. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi, se je konzervativen pristop uporabil tudi z upoštevanjem dejanskih neizkoriščenih zmogljivosti. Ta trditev zato ni odobrena.
(95)
Na podlagi poročila družbe Metal Expert je mogoče velike neizkoriščene zmogljivosti pojasniti z znatnim zmanjšanjem domačega povpraševanja za 50 % med letoma 2002 in 2009, ki je ostalo stabilno do leta 2012. Proizvodna zmogljivost tako znatno presega povpraševanje na domačem trgu. Ruski proizvajalci so zato odvisni od izvoza.
3.2 Privlačnost trga Unije
(96)
Kljub sedanjim ukrepom je trg EU še vedno privlačen za ruski izvoz. Raven uvoza, ugotovljena v OPP, kaže, da so na ruski uvoz v določeni meri negativno vplivale vse naložene protidampinške dajatve, vendar je bil v OPP še vedno občutno prisoten.
(97)
Ena stran je trdila, da trg Evropske unije za fero-silicij ni privlačen za svetovnega dobavitelja, kakršna je ruska skupina, ter da uvoz na splošno močno upada, kar se je doslej nadaljevalo v letu 2012. Po njenih trditvah se ta trend v prihodnosti ne bo spremenil. Iz pregleda trgovinskih podatkov, ki jih je zbral Eurostat, in v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe pa je videti, da je bil ruski uvoz v obdobju 2010-2012 precej stabilen.
(98)
Poleg tega je ob primerjavi izvoznih cen zadevnega izdelka v Evropsko unijo s cenami, zaračunanimi za fero-silicij na trgih tretjih držav, videti, da so cene ruske skupine v EU višje, odvisno od namembne države.
(99)
Zato je treba trditev, da trg Unije ni privlačen za ruske proizvajalce, zavrniti.
(100)
Ena od strani je trdila, da ruski trg postaja vse privlačnejši zaradi več prihodnjih projektov, kot so zimske olimpijske igre v letu 2014, kar bi moralo spodbuditi domače povpraševanje po jeklu in posledično povečati domačo potrošnjo fero-silicija. Toda najprej bi bilo treba opozoriti, da ta stran ni predložila nobenih ustreznih podatkov ali ocene v zvezi z vplivom teh projektov na domačo potrošnjo fero-silicija. V vsakem primeru bi se, če bi resnično prišlo do takšnega stanja, moral ta učinek pokazati že v letih 2012 in 2013. Vendar razpoložljivi podatki kažejo, da je domača potrošnja ostala stabilna. Nazadnje bi bil učinek teh projektov v vsakem primeru omejen in začasne narave. Zato se ta utemeljitev ne upošteva. Ena stran je trdila, da presežno zmogljivost v Rusiji v veliki meri absorbira izvoz na azijske trge in v ZDA. Dejansko so v OPP ruski proizvajalci izvažali po svetu več kot 73 % svoje proizvodnje. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 93 zgoraj, v Rusiji še vedno obstaja precejšnja presežna proizvodna zmogljivost zaradi zmanjšanja domače potrošnje, kar kaže na močno potrebo po iskanju alternativnih trgov za nadomestitev izgube domače prodaje in absorpcijo presežka proizvodne zmogljivosti.
(101)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 44 zgoraj, se bo na azijskih trgih konkurenca povečala zaradi novih obratov, zgrajenih v Maleziji, ki bodo začeli s proizvodnjo približno 420 000 ton v letu 2014. Zaradi teh okoliščin bo ruski izvoz na azijski trg težji.
(102)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 45, je bila proizvodnja v Maleziji popravljena na 370 000 ton.
(103)
Poleg tega v ZDA, na enem njihovih glavnih izvoznih trgov, ruske izvoznike že obravnavajo v okviru protidampinške preiskave, v kateri tožbeni zahtevek navaja obstoj znatnih stopenj dampinga.
(104)
Zato je treba skleniti, da so ruski proizvajalci izvozniki v veliki meri odvisni od izvoza na trge tretjih držav, na katerih bo konkurenca močnejša. Iz teh razlogov bo trg Unije zanje postal še privlačnejši.
4. Sklepna ugotovitev v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga
(105)
Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se iz Rusije še vedno uvaža po dampinških cenah in da se bo damping z veliko verjetnostjo nadaljeval. Glede na trenutno in prihodnjo potencialno neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji, glede na to, da je trg Unije eden od največjih trgov na svetu, ter glede na pričakovano povečanje zmogljivosti na trgu v jugovzhodni Aziji je mogoče skleniti, da bodo ruski izvozniki v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.
5. Sklep
(106)
Glede na navedene premisleke se sklene, da obstaja v primeru izteka veljavnosti obstoječih ukrepov znatno in dejansko tveganje nadaljevanja dampinga pri fero-siliciju s poreklom iz LRK in Rusije.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(107)
V OPP je podobni izdelek proizvajalo sedem znanih proizvajalcev Unije. Ti sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(108)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 16 zgoraj, je šest proizvajalcev Unije predložilo zahtevane informacije. Zadevne družbe po oceni predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje Unije in njihov položaj se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(109)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi nepovezanih in povezanih obsegov prodaje industrije Unije na trgu Unije, ocene za nesodelujočega proizvajalca (na podlagi zahtevka za pregled) in podatkov Eurostata o uvozu na ravni oznake KN.
(110)
Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 40 %. Vendar je treba upoštevati, da je bilo začetno leto obravnavanega obdobja (2009) izredno slabo leto zaradi negativnih učinkov gospodarske krize. Kljub delnemu okrevanju po letu 2009 potrošnja Unije še vedno ni dosegla ravni, zabeleženih v prvotni preiskavi, ko je znašala več kot 850 000 ton vsako leto.
Preglednica 1
Potrošnja
2009
2010
2011
OPP
Potrošnja (v tonah)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indeks (2009 = 100)
100
147
155
140
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, Eurostat.
2. Obseg, cene in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
(111)
Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK in Rusije so bili analizirani na podlagi Eurostatovih podatkov in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. Glede na to, da je obseg uvoza iz LRK zelo nizek, uvoz iz zadevnih držav ni bil ocenjen kumulativno.
(a) Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
(112)
Ugotovljeno je bilo, da se je v obravnavanem obdobju dampinški uvoz v Unijo v smislu obsega in tržnih deležev gibal, kakor sledi:
Preglednica 2
Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
2009
2010
2011
OPP
LRK
Obseg uvoza (v tonah)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indeks (2009 = 100)
100
171
63
31
Tržni delež (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indeks (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusija
Obseg uvoza (v tonah)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indeks (2009 = 100)
100
72
39
55
Tržni delež (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indeks (2009 = 100)
100
49
25
39
Zadevne države skupaj
Obseg uvoza (v tonah)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indeks (2009 = 100)
100
82
42
52
Tržni delež (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indeks (2009 = 100)
100
56
27
37
Vir: Eurostat.
(113)
Obseg uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju znatno znižal, in sicer za 48 %. Tudi njun tržni delež je padel s 15,2 % v letu 2009 na 5,7 % v OPP. Zaradi tega trenda kitajskega izvoza na trgu Unije skoraj ni več. Ruski proizvajalci izvozniki pa imajo še vedno znaten tržni delež, zaradi česar je Rusija četrta največja izvoznica v Unijo.
(b) Cena uvoza in nelojalno nižanje cen
(114)
Spodnja preglednica prikazuje povprečno ceno dampinškega uvoza. V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena iz LRK zmanjšala za 38 %. Povprečna uvozna cena iz Rusije se je v tem obdobju povečala za 31 %, vendar je še vedno ostala pod ravnjo prodajnih cen industrije Unije.
Preglednica 3
Povprečna cena dampinškega uvoza
2009
2010
2011
OPP
LRK
Povprečna cena (EUR/tono)
991
1 088
873
611
Indeks (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusija
Povprečna cena (EUR/tono)
716
776
889
999
Indeks (2009 = 100)
100
108
124
140
Zadevne države skupaj
Povprečna cena (EUR/tono)
742
840
887
976
Indeks (2009 = 100)
100
113
119
131
Vir: Eurostat.
(115)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen v OPP so se tehtane povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za dampinško uvožene vrste izdelka sodelujočih ruskih proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve.
(116)
Ker v preiskavi v zvezi s pregledom ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je bilo nelojalno nižanje cen kitajskega izvoza določeno s primerjavo tehtane povprečne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu Unije na podlagi cene franko tovarna s povprečnimi izvoznimi cenami kitajskega izvoza na podlagi CIF, ki jih je zagotovil Eurostat, z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve.
(117)
Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodka od prodaje sodelujočih proizvajalcev Unije v OPP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen na trgu Unije od 6 do 39 % za Rusijo in 46 % za LRK.
3. Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo
(118)
Obseg uvoza iz tretjih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 33 %, kar je v skladu s trendom povečanja potrošnje. Tržni delež uvoza iz tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen in je znašal približno 70 % potrošnje Unije, z rahlim upadom v OPP. Toda geografska struktura uvoza se je bolj spreminjala z opaznim povečanjem obsega uvoza in tržnih deležev Brazilije in Norveške, držav, za kateri se zdi, da sta imeli koristi predvsem od povečanja potrošnje.
(119)
Povprečne cene uvoza iz tretjih držav so se v obravnavanem obdobju povečale za 22 % ter ostajajo veliko višje od cen uvoza iz LRK in Rusije.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(120)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(121)
Pri analizi škode se gospodarski položaj industrije Unije ocenjuje na podlagi kazalnikov, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlenost, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in stroški dela.
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(122)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala. To povečanje je bilo najbolj izrazito med letoma 2009 in 2011, ko se je proizvodnja povečala za 178 %. Pozneje je v OPP ostala stabilna. Spomniti je treba, da je bilo začetno leto obravnavanega obdobja izjemno zaradi gospodarske krize, zato je zanj značilna nenavadno nizka raven proizvodnje. Dejansko je treba ne glede na znatno okrevanje po letu 2009 opozoriti, da proizvodnja industrije Unije še vedno ni dosegla začetne ravni iz prvotne preiskave (leto 2003), v katerem je bila zabeležena proizvodnja več kot 270 000 ton.
Preglednica 5
Celotna proizvodnja industrije Unije
2009
2010
2011
OPP
Proizvodnja (v tonah)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indeks (2009 = 100)
100
237
278
277
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(123)
Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala relativno stabilna, v OPP pa se je rahlo zvišala. Zaradi znatnega povečanja proizvodnje v obdobju 2009-2011 se je izkoriščenost zmogljivosti skupno povečala za 179 %. Ta trend se je v OPP spremenil, saj se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala. Ta negativna sprememba pa ni rezultat znižanja dejanske proizvodnje, temveč je nastala zaradi samega povečanja zmogljivosti.
Preglednica 6
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2009
2010
2011
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indeks (2009 = 100)
100
100
99
108
Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
27
64
75
69
Indeks (2009 = 100)
100
237
279
257
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(b) Obseg prodaje, tržni delež in rast
(124)
Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije nepovezanim strankam (določen na podlagi prodaje povezanim in nepovezanim strankam v Uniji) je sledil trendu potrošnje v letih od 2009 do 2011. Nadaljnji nenaden skok v OPP je posledica prehoda industrije Unije s prodaje povezanim strankam na prodajo nepovezanim strankam v Uniji, ki je bil opažen v tem letu. To je bila posledica spremembe v podjetniški strukturi enega proizvajalca Unije.
Preglednica 7
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam
2009
2010
2011
OPP
Obseg (v tonah)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indeks (2009 = 100)
100
188
204
318
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(125)
Ker je obseg prodaje na trgu Unije sledil trendu potrošnje, je tržni delež industrije Unije po začetnem skoku v letu 2010 v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen z rahlo naraščajočim trendom.
Preglednica 8
Tržni delež industrije Unije
2009
2010
2011
OPP
Tržni delež industrije Unije (%)
14
21
22
25
Indeks (2009 = 100)
100
155
165
187
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, Eurostat.
(126)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 111 zgoraj, se je potrošnja Unije med letom 2009 in OPP povečala za 40 %. Industriji Unije je v istem obdobju uspelo izkoristiti to rast s povečanjem svojega obsega prodaje in tržnega deleža.
(c) Zaposlenost in produktivnost
(127)
Zaposlenost v industriji Unije v povezavi z zadevnim izdelkom se je v obravnavanem obdobju povečala za skoraj 50 %. To povečanje števila zaposlenih je hkrati spremljalo še večje povečanje produktivnosti, merjene kot proizvedena količina (v tonah) na zaposleno osebo na leto, kar je v istem obdobju predstavljalo 86 %.
Preglednica 9
Zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OPP
Število zaposlenih
701
869
1064
1042
Indeks (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivnost (enota/zaposlenega)
116
222
212
216
Indeks (2009 = 100)
100
191
183
186
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(d) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(128)
Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 37 in 87 zgoraj, so stopnje dampinga za uvoz iz zadevnih držav še vedno visoke. Analiza kazalnikov škode dokazuje, da industrija okreva po preteklem dampingu. Toda to okrevanje je nedavno, prav tako pa so bila na trgu Unije v OPP zabeležena določena znižanja v nekaterih kazalnikih škode, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Poleg tega je treba opozoriti, da ta pozitivni razvoj poteka pod zaščito obstoječih protidampinških ukrepov. Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi to znatno vplivalo na dejanske stopnje dampinga pri industriji Unije.
(e) Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto
(129)
Povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se povečale za 25 % v obdobju 2009-2011 ter se nato ponovno znižale v OPP. V tem nihanju cen se odražajo splošne spremembe stroškov surovin in energije v tem obdobju. Podoben trend tj. povečanje v obdobju 2009-2011 in zmanjšanje v OPP, je mogoče opaziti pri prodajnih cenah uvoza iz tretjih držav, ki imajo večinski delež trga Unije.
Preglednica 10
Prodajne cene in stroški
2009
2010
2011
OPP
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji nepovezanim strankam (EUR/tono)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indeks (2009 = 100)
100
113
125
101
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indeks (2009 = 100)
100
94
112
97
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(f) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(130)
Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:
Preglednica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb
2009
2010
2011
OPP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
2,3
27,0
18,3
7,4
Denarni tok (v EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Naložbe (v EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indeks (2009 = 100)
100
79
95
102
Donosnost naložb (v %)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(131)
Dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo od prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek ustreznih prihodkov od prodaje. Leta 2009 je bila stopnja dobička zelo nizka, za nekatere proizvajalce Unije celo negativna; vendar je začela leta 2010 okrevati, v skladu s povečanjem potrošnje in prodaje. Toda treba je opozoriti, da se v OPP stopnja dobička zmanjšuje kljub dejstvu, da je obseg prodaje sodelujoče industrije Unije (tudi glede na spremembe v podjetniški strukturi) ostal stabilen. To vzbuja pomisleke v zvezi s prihodnjim razvojem stopnje dobička industrije EU.
(132)
Denarni tok, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, ki je bil izračunan na podlagi poslovanja, je bil pozitiven v vsem obravnavanem obdobju. Toda ta kazalnik se je izboljšal šele v letu 2010; pozneje, v naslednjih dveh letih se je znatno poslabšal. Preiskava je pokazala tudi, da je bilo poslabšanje denarnega toka izrazitejše pri manjših proizvajalcih Unije. To vzbuja pomisleke glede zmožnosti industrije EU, da sama izvaja potrebno financiranje svojih dejavnosti v trenutnih gospodarskih razmerah.
(133)
Razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka v obravnavanem obdobju je vplival na zmožnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da vlagajo v svoje dejavnosti. Posledično stopnja naložb v obravnavanem obdobju ostaja razmeroma visoka in stabilna. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je postala pozitivna šele po letu 2009. Ker pa je ta kazalnik prav tako sledil trendu dobičkonosnosti in denarnih tokov, je dosegel vrh leta 2010 in se je v letih 2011-2012 stalno zniževal.
(134)
Glede na zgoraj navedeno je, kljub temu, da je finančna uspešnost sodelujočih proizvajalcev Unije v večini obravnavanega obdobja ostala trdna, mogoče sklepati, da se je proti koncu navedenega obdobja, zlasti v OPP, poslabšala. Kot je razvidno iz tabele 11, se je dobičkonosnost prodaje EU občutno zmanjšala in denarni tok, ki ga je ustvarjala industrija Unije, je bil nižji od vrednosti naložb, kar nakazuje, da se je morala industrija v OPP zateči k zunanjemu financiranju.
(135)
Hkrati je bila zabeležena zaskrbljenost glede zmožnosti zbiranja kapitala. Ta dejavnik bi lahko v primeru izteka veljavnosti ukrepov pomenil bistveni element ranljivosti industrije Unije. V trenutnih gospodarskih razmerah bi imela industrija Unije verjetno težave pri iskanju finančnih sredstev za soočanje z vrnitvijo dampinškega uvoza iz zadevnih držav in bi bila lahko v zelo kratkem času ponovno resno oškodovana. To je še zlasti pomembno za mala in srednja podjetja, ki so del industrije Unije.
(g) Zaloge
(136)
Čeprav se je raven končnih zalog sodelujočih proizvajalcev Unije med letom 2009 in OPP povečala za 32 %, se je zmanjšala v razmerju do ravni proizvodnje in je proizvajalci ne štejejo za neobičajno visoko.
Preglednica 12
Končne zaloge
2009
2010
2011
OPP
Končne zaloge (v tonah)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indeks (2009 = 100)
100
89
109
132
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(h) Stroški dela
(137)
Medtem ko se je število ljudi, zaposlenih pri sodelujočih proizvajalcih Unije, povečalo za skoraj 50 % v obravnavanem obdobju, so njihove povprečne plače v tem obdobju ostale stabilne.
Preglednica 13
Stroški dela
2009
2010
2011
OPP
Povprečni stroški dela na zaposlenega
(v EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indeks (2009 = 100)
100
102
98
100
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
SKLEP O POLOŽAJU INDUSTRIJE UNIJE
(138)
Preiskava je pokazala, da se je uvoz poceni dampinških izdelkov iz zadevnih držav na trgu Unije zmanjšal po uvedbi prvotnih ukrepov leta 2008. To je industriji Unije omogočilo visoko raven proizvodnje, povečanje obsega prodaje, tržnega deleža in dobičkonosnosti ter izboljšanje njenega celotnega finančnega položaja.
(139)
Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode. Vendar pa je glede na zmanjšanje potrošnje in poslabšanje nekaterih finančnih kazalnikov, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb v OPP položaj industrije Unije še vedno ranljiv.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne ugotovitve
(140)
Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka veljavnosti ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebiten vpliv kitajskega in ruskega uvoza na trg in industrijo Unije.
(141)
Analiza je bila osredotočena na trend potrošnje trga Unije, neizkoriščene zmogljivosti, trgovinske tokove in privlačnost trga Unije, ter gibanje cen zadevnih držav.
2. Potrošnja v Uniji
(142)
Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v OPP zmanjšala za 10 % v primerjavi z letom prej. To je hkrati zmanjšanje za več kot 25 % v primerjavi z ravnjo pred krizo iz leta 2007. Upad potrošnje zadevnega proizvoda je posledica upadanja proizvodnje jekla v Uniji, v naslednjih letih pa se lahko pričakuje nadaljnji upad. To bo izziv za industrijo Unije, ki se bo soočala z zelo konkurenčnim okoljem. Zato se šteje, da prisotnosti nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK in Rusije ni mogoče dopustiti. Izvajal bo pritisk za znižanje cen na trgu in izkrivljal konkurenco ter posledično povzročil veliko materialno škodo proizvajalcem Unije.
3. Neizkoriščene zmogljivosti, trgovinski tokovi in privlačnost trga Unije ter gibanje cen zadevnih držav
(a) LRK
(143)
Treba je opozoriti, da so skupne zmogljivosti proizvodnje zadevnega izdelka v LRK ocenjene na 10-11 milijonov ton, kar je več od svetovne potrošnje fero-silicija. Hkrati skupna uporaba zmogljivosti dosega približno 50 %.
(144)
Kitajski izvoz fero-silicija po vsem svetu je bil v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen, in sicer na ravni, ki je znašala 0,8 milijona ton. Ta raven izvoza je v glavnem posledica izvoznih omejitev, kakor je opisano v uvodni izjavi 41. Vendar pa Unija nima nadzora nad temi mehanizmi in kitajska vlada lahko izvozne omejitve kadar koli umakne, kar bi za trg Unije pomenilo resno nevarnost preplavljanja z izvozom zadevnega izdelka iz Kitajske.
(145)
Tudi če izvozne omejitve ostanejo nedotaknjene, je treba poudariti, da je trenuten obseg kitajskega svetovnega izvoza večji od celotne potrošnje v Uniji.
(146)
Zaradi privlačnosti trga EU, opisane v uvodnih izjavah 40-49, se lahko upravičeno pričakuje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov vsaj del kitajskega izvoza preusmeril na trg Unije, zlasti glede na to, da bo kmalu izpostavljen dodatni konkurenci na svojih tradicionalnih azijskih trgih zaradi razvoja dodatnih proizvodnih zmogljivosti v Maleziji, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 44 zgoraj.
(147)
Zaradi izteka protidampinških dajatev skupaj z močnejšo konkurenco v Aziji bi trg Unije prav gotovo postal privlačen cilj za kitajske izvoznike. V tem smislu je treba opozoriti, da je bila pred uveljavitvijo ukrepov Kitajska ena od glavnih izvoznikov na trg Unije.
(148)
Poleg tega trenutna raven cen kitajskega izvoza, višina ugotovljene stopnje dampinga in obstoj znatnega nelojalnega nižanja cen potrjujejo, da se bo ob odsotnosti protidampinških ukrepov nelojalna konkurenca kitajskega izvoza ponovila, kar bo privedlo do materialne škode za industrijo Unije.
(b) Rusija
(149)
V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da je proizvodnja zadevnega izdelka v Rusiji v OPP znašala 633 000 ton, medtem ko se proizvodna zmogljivost ocenjuje na 900 000 ton. Tako ostane približno 267 000 ton neizkoriščene zmogljivosti, ki že sama zadostuje za preskrbo ene tretjine povpraševanja Unije.
(150)
Glede ruskega izvoza zadevnega izdelka bi bilo treba opozoriti, da Rusija trenutno izvozi 73 % svoje proizvodnje. Poleg Unije so njeni drugi tradicionalni izvozni trgi ZDA, Japonska in Južna Koreja. Glede na močnejšo konkurenco na azijskih trgih, kakor je opisano v uvodni izjavi 44 zgoraj, obstajajo očitni znaki, da bi se v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov večina teh trgovinskih tokov preusmerila na trg Unije. Ta učinek bi bil lahko še intenzivnejši, če bi tekoča protidampinška preiskava v ZDA glede uvoza iz Rusije (rezultat preiskave, ki se je začela julija 2013) privedla do uvedbe ukrepov.
(151)
V zvezi s to ugotovitvijo je en proizvajalec izvoznik iz Rusije trdil, da uvedba dajatev na fero-silicij s poreklom iz Rusije v ZDA ni verjetna. V podporo tej trditvi je predložil nekaj neuradnih ugotovitev iz tekoče preiskave. Toda proizvajalec v podporo svojim trditvam ni predložil nikakršnih dokumentiranih dokazov in glede na to, da je bila v ZDA sprožena protidampinška preiskava, ki še vedno poteka, uvedbe ukrepov ni mogoče izključiti.
(152)
Zaradi izteka protidampinških dajatev skupaj z močnejšo konkurenco na njihovih glavnih izvoznih trgih bo trg Unije privlačen cilj za ruske izvoznike. V tem smislu je treba opozoriti, da je bila pred uveljavitvijo ukrepov Rusija ena od glavnih izvoznikov na trg Unije in je na njem še vedno prisotna kljub petim letom ukrepov.
(153)
Nazadnje je treba poudariti, da rusko nevarnost v smislu obsega dopolnjuje njena politika oblikovanja cen na njenih izvoznih trgih. Tako prvotna preiskava kot sedanja preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa sta pokazali, da se zdi ruska dampinška praksa strukturna: njena izvozna cena je sistematično nižja od tiste na ruskem domačem trgu. Poleg tega sedanja preiskava potrjuje, da so cene ruskega uvoza še vedno nelojalno nižale prodajne cene proizvajalcev Unije.
4. Sklep
(154)
Glede na ugotovitve preiskave, predvsem neizkoriščene zmogljivosti v zadevnih državah, nadaljevanje dampinga ter omejene zmožnosti kitajskih in ruskih izvoznikov za prodajo na trgih drugih glavnih tretjih držav, kar povečuje privlačnost trga Unije, se šteje, da bi razveljavitev ukrepov poslabšala položaj industrije Unije na njenem glavnem trgu, povzročena škoda pa bi se ponovila zaradi verjetnega kitajskega in ruskega uvoza po dampinških cenah.
(155)
Razlogov za prepričanje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov delovanje industrije Unije zaradi veljavnih ukrepov še naprej izboljševalo ali okrepilo, ni. Nasprotno, obstajajo ugodni pogoji za verjeten premik znatnega obsega uvoza iz zadevnih držav na trg Unije po dampinških cenah, ki bi verjetno ogrozil pozitiven razvoj trga Unije, ki je bil dosežen v obravnavanem obdobju. Verjeten dampinški uvoz bi lahko izvajal pritisk na prodajne cene industrije Unije in povzročil izgubo njenega tržnega deleža ter posledično negativno vplival na še vedno ranljivo finančno uspešnost industrije Unije.
(156)
V zvezi s tem smo prejeli opombo ruskega proizvajalca izvoznika, ki trdi, da ponovitev škode ne sme temeljiti zgolj na možnosti ponovitve škode, ampak na verjetnosti zanjo. Raziskava pa je pokazala vrsto stvarnih dejavnikov, vključno z dejstvom, da dampinška praksa ruskih proizvajalcev ni prenehala, ter obstojem neizkoriščenih zmogljivosti v Rusiji. Poleg tega je dejstvo, da je potrošnja Unije v OPP nižja kot pred prvotno preiskavo. Nazadnje, se na svetovni ravni pričakuje povečanje proizvodnje tega izdelka, zlasti na azijskem trgu. Na podlagi vseh teh dejavnikov je z upravičeno gotovostjo mogoče sklepati, da bi v primeru izteka veljavnosti ukrepov na podlagi razpoložljivih dejstev industrija Unije spet utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(157)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(158)
Ker je ta preiskava pregled obstoječih ukrepov, je omogočila oceno vsakega negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zainteresirane strani.
2. Interes industrije Unije
(159)
V uvodni izjavi 154 zgoraj je bilo sklenjeno, da bi v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov industrija Unije verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja. Zato bi podaljšanje veljavnosti ukrepov koristilo industriji Unije, saj bi proizvajalci Unije lahko ohranili svoj obseg prodaje, tržni delež, dobičkonosnost in celoten pozitiven gospodarski položaj. V nasprotnem primeru bi prenehanje veljavnosti ukrepov resno ogrozilo obstoj industrije Unije, saj obstajajo razlogi za pričakovanje preusmeritve kitajskega in ruskega uvoza na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu, kar bi povzročilo ponovitev škode.
3. Interes uporabnikov
(160)
V sedanjem pregledu je s Komisijo sodelovalo deset uporabnikov v Uniji (livarn in proizvajalcev jekla). Štirje odgovori so vključevali splošne opombe, le šest pa jih je vsebovalo v celoti izpolnjene vprašalnike. Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da stroški zadevnega izdelka v povprečju vplivajo za približno 1 % na skupne proizvodne stroške uporabnikov in ne dosegajo 2 % za nobenega od sodelujočih uporabnikov. Čeprav so torej nekateri uporabniki v letu 2011 in v OPP poslovali z izgubo, tega ni mogoče pripisati obstoju protidampinške dajatve na uvoz fero-silicija.
(161)
Treba je upoštevati, da je tržni delež Kitajske in Rusije v prvotni preiskavi znašal približno 40 % trga Unije ter da dajatve za ti dve državi znašajo od 15,6 % do 31,2 %. Zato se lahko morebiten vpliv izteka veljavnosti dajatev oceni kot prihranek stroškov povprečno ne več kot 0,1 % (računano na podlagi tržnega deleža 40 % za države, za katere veljajo ukrepi, in povprečne dajatve ad valorem v višini 20 %). Zato ni verjetno, da bi iztek veljavnosti dajatev vplival na obnovitev donosnosti uporabnikov, ki so utrpeli izgube v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja. Poleg tega lahko uporabniki zaradi narave izdelka in številnih razpoložljivih virov dobave na trgu dobavitelje enostavno zamenjajo.
4. Interes uvoznikov
(162)
Vsi znani uvozniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Noben uvoznik zadevnega izdelka ni odgovoril na vprašalnik za vzorčenje, priložen k obvestilu o začetku. Preiskava je pokazala, da lahko uvozniki enostavno kupujejo od različnih virov, ki so trenutno na voljo na trgu, zlasti od industrije Unije in glavnih izvoznikov iz tretjih držav, ki prodajajo po nedampinških cenah. Ker zanimanja uvoznikov ni bilo, je bilo prav tako sklenjeno, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z njihovimi interesi.
5. Sklep
(163)
Glede na navedeno se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(164)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(165)
Iz navedenega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu fero-silicija s poreklom iz LRK in Rusije in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 172/2008, ohraniti.
(166)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce.
(167)
Odbor, ustanovljen s členom 15(1) osnovne uredbe, ni sprejel mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz fero-silicija, ki se trenutno uvršča pod oznake KN 7202 21 00, 7202 29 10 in 7202 29 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Rusije.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Država
Družba
Protidampinška dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Village
29,0
A830
Vse druge družbe
31,2
A999
Rusija
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Vse druge družbe
22,7
A999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 9. aprila 2014