РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 513/2013
z dne 4. junija 2013
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani ter o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2013 ter o uvedbi registracije tega uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki je od tam poslan
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 7 in člena 14(5) Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 6. septembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija (tj. celice in rezine) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Evropsko unijo („Unija“).
(2)
Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 25. julija 2012 vložilo združenje EU ProSun („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje Unije fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
2. Registracija
(3)
Na podlagi zahtevka pritožnika, podprtega z zahtevanimi dokazili, je Komisija 1. marca 2013 sprejela Uredbo (EU) št. 182/2013 o registraciji uvoza fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani (3), ki se uporablja od 6. marca 2013.
3. Strani, ki jih postopek zadeva
(4)
Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe LRK in znane uvoznike. Komisija je obvestila tudi proizvajalce iz ZDA, ki je bila predvidena kot možna primerljiva država.
(5)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, zahtevajo zaslišanje. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(6)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, vključenih v preiskavo, in da bi se preiskava zaključila v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku napovedala, da bo izbrala vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe in tako smiselno omejila število proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vsi znani proizvajalci Unije in znana združenja proizvajalcev so bili obveščeni o izboru začasnega vzorca proizvajalcev Unije. Ta začasni vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije od približno 220 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobni izdelek (glej uvodno izjavo 26), ki so bili izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje ob upoštevanju obsega prodaje in zemljepisne lege ter jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Zagotovljeno je bilo, da je vzorec zajemal vertikalno integrirane in neintegrirane proizvajalce Unije. Zainteresirane strani so bile tudi pozvane, naj izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Več zainteresiranih strani je predložilo pripombe o začasnem vzorcu, ena stran pa je zahtevala zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje.
(8)
Več zainteresiranih strani je podalo naslednje ugovore glede začasnega vzorca proizvajalcev Unije:
(i)
Nekaj strani je pripomnilo, da so omejene informacije v zvezi z začasno izbranim vzorcem nezadostne in da zato ne morejo podati smiselnih pripomb o predlaganem vzorcu. Zlasti so očitale, da je identiteta proizvajalcev Unije zaupna, ter zahtevale, naj se razkrijejo države članice, v katerih so sedeži proizvajalcev Unije, in deleži proizvodnje izbranih proizvajalcev Unije glede na celotni obseg proizvodnje fotonapetostnih modulov, celic in rezin ter odstotki proizvodnje in prodaje za posamezne vzorčene družbe in za vzorec kot celoto.
(ii)
Izpodbijale so metodo za izbor vzorca, saj naj bi „zamešala tri različne korake“, in sicer podporo za začetek preiskave, opredelitev industrije Unije in vzorčenje. Zato so trdile, da ni jasno, ali je bila industrija Unije ob izboru vzorca že opredeljena in ali se vzorec lahko šteje za reprezentativnega. Brez opredelitve industrije Unije v fazi vzorčenja zainteresirane strani niso mogle preveriti, ali je začasni vzorec reprezentativen in ali je na podlagi vzorca mogoče pravilno oceniti stanje industrije Unije v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19. Poleg tega so trdile, da je neprimerno izbrati začasni vzorec na podlagi odgovorov proizvajalcev Unije na proučitev podpore za začetek preiskave.
(iii)
Trdile so tudi, da je bil začasni vzorec izbran zgolj na podlagi družb, ki so izrazile svojo podporo sedanji preiskavi.
(iv)
Ena stran je trdila, da bi lahko bil obseg proizvodnje rezin in celic glede na to, da začasni vzorec vključuje vertikalno integrirane družbe, štet dvakrat ali trikrat, kar vzbuja dvom o splošni reprezentativnosti vzorca. Zahtevala je, naj se za vertikalno integrirane proizvajalce šteje samo obseg proizvodnje modulov, ne pa obseg proizvodnje celic in rezin.
(v)
Ista stran je trdila, da so podatki, na katerih je temeljila izbira vzorca, vsaj delno nezanesljivi, kar bi lahko vplivalo na reprezentativnost začasnega vzorca kot celote.
(vi)
Ena stran je predložila seznam, v katerem naj bi bilo navedenih približno 150 dodatnih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji, in trdila, da bi se morali ti upoštevati pri izboru vzorca proizvajalcev Unije.
(9)
Argumenti strani so bili obravnavani na naslednji način:
(i)
Proizvajalci Unije so zahtevali, naj njihova imena ostanejo zaupna zaradi nevarnosti povračilnih ukrepov. Res so obstajale grožnje proizvajalcem Unije, ki bi lahko ogrozile njihovo poslovanje v Uniji in zunaj nje. Komisija je menila, da so te zahteve dovolj utemeljene za odobritev. Razkritje lokacije ali proizvodnega in prodajnega deleža posameznih izbranih proizvajalcev Unije v vzorcu bi lahko razkrilo identiteto zadevnega proizvajalca, zato je bilo treba zahtevke v zvezi s tem zavrniti.
(ii)
Komisija ni „zamešala“ določitve podpore za začetek preiskave, določitve industrije Unije in izbora začasnega vzorca, saj so ti koraki ostali medsebojno neodvisni in se je o njih odločalo ločeno. Ni bilo prikazano, v kolikšni meri naj bi uporaba podatkov o proizvodnji in prodaji, ki so jih predložili proizvajalci Unije zaradi proučitve podpore za začetek preiskave, vplivala na reprezentativnost vzorca. Na začetku je bila industrija Unije res začasno opredeljena. Vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, pridobljenimi od proizvajalcev Unije in drugih strani pred začetkom preiskave, so se uporabile za začasno določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19.
(iii)
Vsi proizvajalci Unije, ki so odgovorili na vprašanja v zvezi s podporo za začetek preiskave, so bili obravnavani za vključitev v vzorec, in sicer ne glede na to, ali so podpirali preiskavo ali ji nasprotovali ali o njej niso izrazili mnenja, zato je bila ta trditev zavrnjena.
(iv)
Vprašanje dvojnega/trojnega štetja se je obravnavalo ob izbiri začasnega vzorca. Zdelo se je, da se zaradi izključitve proizvodnje in prodaje rezin in celic vertikalno integriranih proizvajalcev Unije ne bi upošteval del proizvodnje rezin in celic, prodanih na prostem trgu. Zato se je štelo, da izključitev prodaje rezin in celic iz skupnega obsega proizvodnje ne bi nujno pomenila bolj reprezentativnega vzorca. Poleg tega je bila reprezentativnost vzorca določena tudi na podlagi zemljepisne porazdelitve in uravnotežene zastopanosti vertikalno integriranih in neintegriranih proizvajalcev, in ne le na podlagi obsega proizvodnje. Relativna reprezentativnost obsega proizvodnje je bila izračunana na ravni posamezne vrste podobnega izdelka. Na tej podlagi se je štelo, da je bila metodologija za izbor začasnega vzorca primerna in da se vzorec zato šteje za reprezentativnega za celotno industrijo Unije izdelka v preiskavi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(v)
Kar zadeva zanesljivost podatkov, je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki so bile na razpolago v času izbora vzorca, kot je določeno v členu 17(1) osnovne uredbe. Glede zanesljivosti podatkov, uporabljenih v podporo za začetek preiskave, v preiskavi niso bili odkriti nobeni dokazi o bistveni pomanjkljivosti podatkov, zbranih pred začetkom. Zato se lahko upravičeno domneva, da je bila podlaga, na kateri je bil izbran začasni vzorec, dovolj zanesljiva. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(vi)
Glede seznama dodatnih približno 150 proizvajalcev Unije je treba opomniti, da so bile te informacije predložene krepko po roku, do katerega bi morale zainteresirane strani predložiti svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem ter do katerega bi se morali javiti proizvajalci Unije in zahtevati vključitev v vzorec. Poleg tega je Komisija v času izbora vzorca dejansko vedela za okoli 30 proizvajalcev Unije s tega seznama. Nadalje so bili pri izboru vzorca upoštevani vsi proizvajalci Unije, ki so se javili po objavi obvestila o začetku. Na podlagi tega reprezentativnost vzorca ni bila okrnjena. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(10)
Po prejemu pripomb je bila sestava vzorca spremenjena, ker je kazalo, da ena od izbranih družb ne bi mogla v celoti sodelovati. Izbran je bil dodaten proizvajalec Unije, da bi se ohranila ustrezna reprezentativnost vzorca. Ta spremenjeni vzorec je bil torej sestavljen iz desetih družb, izbranih na podlagi največjega reprezentativnega obsega za vsako raven proizvodnje ob upoštevanju obsega prodaje na trgu EU in zemljepisne lege, ki jih je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Tako je spremenjeni vzorec proizvajalcev Unije, izražen kot odstotek skupne proizvodnje Unije, pomenil med 18 % in 21 % proizvodnje modulov, med 17 % in 24 % proizvodnje celic in med 28 % in 35 % proizvodnje rezin, zajemal pa je vertikalno integrirane in neintegrirane proizvajalce. Glede na to, da bi natančen odstotek omogočal izračun obsega proizvodnje omenjenega dodatnega proizvajalca Unije in s tem tudi določitev njegove identitete, natančnega odstotka ni bilo mogoče razkriti.
(b) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(11)
Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19.
(12)
Od približno 250 nepovezanih uvoznikov, ki jih je navedel pritožnik in na katere se je obrnila Komisija, je šestintrideset strani izpolnilo obrazec za vzorčenje, ki je bil priložen obvestilu o začetku, in sicer jih je bilo petintrideset izpolnjenih za module, samo en za celice in noben za rezine. Vzorec je bil izbran v skladu s členom 17 osnovne uredbe, da bi se zajel največji reprezentativni obseg uvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Na tej podlagi je Komisija izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov za module in enega za celice. Komisija se je na podlagi prejetih pripomb odločila, da bo v vzorec vključila še enega nepovezanega uvoznika za module. Ta družba se je javila in trdila, da njena raven dejavnosti upravičuje vključitev v vzorec. Zato so bili njeni prvotno predloženi podatki ponovno pregledani in izkazalo se je, da je v zvezi z obsegom uvoza, ki ga je sporočil zadevni uvoznik, prišlo do stvarne napake. Na podlagi tega je bila zadevna družba vključena v vzorec nepovezanih uvoznikov. Poleg tega dve družbi, ki sta bili prvotno izbrani v vzorec, nista predložili izpolnjenih vprašalnikov, zato se je zanju štelo, da ne sodelujeta v preiskavi, in sta bili izključeni iz vzorca nepovezanih uvoznikov. Torej je bil vzorec nepovezanih uvoznikov sestavljen iz dveh uvoznikov za module in enega uvoznika za celice ter je predstavljal približno 2-5 % celotnega uvoza iz zadevne države. Po prejemu izpolnjenih vprašalnikov pa se je izkazalo, da je osrednja dejavnost dveh od treh uvoznikov dejansko nameščanje sončnih naprav in ne trgovanje z zadevnim izdelkom. Preiskava je razkrila, da je večina uvoza zadevnega izdelka na trg Unije vstopila prek družb, povezanih s proizvajalci izvozniki v LRK, ali prek monterjev ali razvijalcev projektov. V teh okoliščinah se je začasno štelo, da je vzorec reprezentativen. Komisija pa se bo v nadaljevanju preiskave obrnila na dodatne sodelujoče nepovezane uvoznike, da bi preverila, ali jih je mogoče opredeliti kot uvoznike, in proučila, ali je velikost vzorca mogoče povečati.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(13)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevne države.
(14)
Kar 135 kitajskih proizvajalcev izvoznikov (pogosto skupin več družb) se je javilo za vzorčenje. Sodelujoče družbe predstavljajo 80 % celotne kitajske izvozne vrednosti. Izbrani vzorec sedmih skupin družb je sestavljen iz treh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza modulov, dveh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza celic in dveh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza rezin.
(d) Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(15)
Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom in vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in gospodarskim subjektom, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, ter njihovim združenjem, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku. Komisija se je obrnila tudi na reprezentativno združenje potrošnikov.
(16)
Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, trije vzorčeni nepovezani uvozniki Unije in enaindvajset gospodarskih subjektov, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, ter tri njihova združenja.
(17)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih (skupin) družb:
(a)
proizvajalci Unije
-
preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih desetih vzorčenih proizvajalcev Unije
(b)
proizvajalci izvozniki iz LRK
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, LRK
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, LRK
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, LRK
-
JingAo Group, LRK
-
Jinzhou Yangguang Energy, LRK
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, LRK
-
Yingli Green Energy Holding Company, LRK
(c)
povezani uvozniki v Uniji
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Nemčija
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Italija
-
Sunways AG, Konstanz, Nemčija
-
JA Solar GmbH, Munich, Nemčija
(d)
povezani trgovci/uvozniki zunaj Unije
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, PUO Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, PUO Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švica
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švica
(e)
nepovezani uvoznik v Uniji
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Nemčija
(f)
gospodarski subjekti, ki so višje v prodajni verigi
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Nemčija
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Nemčija
(g)
gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Nemčija
-
ValSolar SL, Badajoz, Španija
(h)
združenja
-
EPIA, Brussels, Belgija.
(18)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK za primer, da jim TGO ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Indije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednjih družb:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(19)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2009 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(20)
Zadevni izdelek pomeni fotonapetostne module ali plošče na osnovi kristalnega silicija ter celice in rezine, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslane. Celice in rezine so debeline največ 400 mikrometrov. Ta izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 („zadevni izdelek“).
(21)
Naslednje vrste izdelkov so izključene iz opredelitve zadevnega izdelka:
-
sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije,
-
tankoslojni fotonapetostni izdelki,
-
fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija.
(22)
Fotonapetostni moduli, celice in rezine pretvarjajo sončno svetlobo v električno energijo. Pretvorbo izvajajo celice, ki absorbirajo svetlobo in jo pretvarjajo v električno energijo prek kristalnega silicija.
(23)
Rezine so prvi korak v proizvodnem procesu. Izdelane so iz kristalnega silicija in so ključni sestavni del za proizvodnjo celic.
(24)
Najprej je treba kristalni silicij staliti, da nastanejo ingoti kristalnega silicija, ki se jih nareže na rezine. Rezine se obdelajo v zaporedju visokotehnoloških postopkov za obdelavo polprevodnikov, da se izdelajo delujoče sončne celice. Celice so drugi korak v proizvodnem procesu. Imajo pozitivno-negativne spoje, ki zbirajo in prenašajo električno energijo, ki jo ustvarja celica.
(25)
Moduli so tretji korak v proizvodnem procesu. Module sestavijo tako, da celice spojijo s ploščatimi žicami ali kovinskimi trakovi v nize celic. Nize nato laminirajo med ploščami. Večinoma se na vrhu uporablja steklo, na dnu pa polimerna hrbtna plošča. Običajno sestavijo okvirje, ki omogočajo namestitev na kraju samem (npr. na strehah). Moduli imajo lahko pretvornike.
2. Podobni izdelek
(26)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ki se je štela za primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in enako osnovno končno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. Zahtevki glede obsega izdelka
(i) Fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končna uporaba
(27)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da preiskava ne more zajemati treh izdelkov z različnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi in da bi zato morali biti moduli, celice in rezine obravnavani v treh ločenih preiskavah. Poleg tega so trdile, da ni jasno, ali preiskava zajema en sam izdelek ali tri ločene izdelke, in da zato nimajo zadostne možnosti, da bi branile svoje interese. Trdile so tudi, da bi se morale v primeru, da se monokristalne rezine ne izključijo iz preiskave, namesto tega izključiti rezine (glej uvodni izjavi 42 in 44).
(28)
Pri proizvodnji rezin, celic in modulov gre za en sam proizvodni proces z različnimi proizvodnimi stopnjami. Moduli, celice in rezine skupaj določajo lastnosti končnega izdelka (tj. modulov). Preiskava je pokazala, da je proizvodnja rezin in celic namenjena neposredno in izključno proizvodnji modulov; moduli, celice in rezine imajo enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti (ki jih določajo uporabljene surovine) ter enaka osnovna končna uporaba, in sicer se prodajajo za integracijo v fotonapetostne sončne sisteme. Delovanje modulov je neposredno povezano z delovanjem rezin in celic.
(29)
V obvestilu o začetku preiskave je jasno navedeno, da moduli, celice in rezine sestavljajo izdelek v preiskavi. Zainteresirane strani so torej imele zadostne možnosti, da branijo svoje interese na podlagi zadevnega izdelka, kot je bil opredeljen. Na podlagi tega so bili argumenti zavrnjeni.
(ii) Različne nomenklature
(30)
Strani so nadalje trdile, da modulov, celic in rezin ni mogoče obravnavati kot en sam izdelek, saj imajo različne osemmestne oznake KN, šestmestne podštevilke, štirimestne številke HS in dvomestne ravni poglavij, poleg tega pa so navedene v različnih oddelkih nomenklature HS. Ta argument je kot tak nepomemben za določitev obsega izdelka v protidampinški preiskavi, ki temelji na fizikalnih lastnostih zadevnega izdelka.
(iii) Dodana vrednost celic
(31)
Več strani je trdilo, da vrednost, dodana v procesu pretvorbe v celici, pomeni največji del vrednosti modula, zato je treba celice šteti kot ločen izdelek.
(32)
Preiskava je pokazala, da je proizvodnja celic najbolj tehnološko zahteven del proizvodnega procesa. Vendar je pokazala tudi, da so tri stopnje obdelave medsebojno povezane in da dodana vrednost ni koncentrirana v določeni stopnji proizvodnega procesa, ampak je porazdeljena po celotnem proizvodnem procesu. Na podlagi tega je bila trditev zavrnjena.
(iv) Ločeni prodajni trgi
(33)
Nekaj zainteresiranih strani je trdilo, da imajo moduli, celice in rezine ločene prodajne trge in da bi jih morali zato obravnavati kot različne izdelke, na kar naj bi kazalo tudi dejstvo, da veliko proizvajalcev ni vertikalno integriranih.
(34)
Modulov, celic in rezin ni mogoče obravnavati kot ločene izdelke, katerih cene nihajo zgolj v odvisnosti od tržnih dejavnikov. Pravzaprav so njihove cene med seboj tesno povezane in nanje vpliva cena polisilicija. Prav tako, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah od 23 do 25, je zadevni izdelek proizveden v enem samem proizvodnem procesu z različnimi stopnjami. Dejstvo, da nekateri proizvajalci niso vertikalno integrirani, je zgolj posledica poslovne odločitve in ekonomij obsega ter ne razveljavi tega sklepa. Na podlagi tega se ta argument zavrne.
(v) Končna uporaba in medsebojna zamenljivost
(35)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba module, celice in rezine obravnavati kot različne izdelke, ker imajo različno končno uporabo in niso medsebojno zamenljivi.
(36)
Kot je bilo omenjeno, je preiskava pokazala, da je proizvodni proces rezin, celic in modulov en sam proizvodni proces, zato zanj ne velja vprašanje medsebojne zamenljivosti med različnimi stopnjami enega samega proizvodnega procesa. Poleg tega imajo moduli, celice in rezine enako končno uporabo, in sicer pretvarjanje sončne svetlobe v električno energijo, torej jih ni mogoče uporabljati v druge namene.
(vi) Distribucijske poti
(37)
Ena zainteresirana stran je trdila, da moduli, celice in rezine nimajo istih distribucijskih poti in da jih zato ne bi smeli obravnavati kot en sam izdelek. Preiskava je pokazala, da se lahko moduli, celice in rezine distribuirajo po različnih ali podobnih distribucijskih poteh. Vendar pa so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enaka končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da različne distribucijske poti niso odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(vii) Dojemanje potrošnikov
(38)
Strani so trdile, da se moduli, celice in rezine glede na dojemanje potrošnikov močno razlikujejo, zato jih ne bi smeli obravnavati kot en sam izdelek.
(39)
Kot je bilo že omenjeno, so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enaka končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da različno dojemanje potrošnikov ni odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(viii) Tankoslojni izdelki
(40)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba tankoslojne fotonapetostne izdelke vključiti v opredelitev zadevnega izdelka, saj naj bi imeli enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno končno uporabo.
(41)
Tankoslojni fotonapetostni izdelki so jasno izključeni iz opredelitve izdelka (glej uvodno izjavo 21). Dejansko imajo tankoslojni fotonapetostni izdelki drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti v primerjavi z zadevnim izdelkom. Proizvedeni so v drugačnem proizvodnem procesu in ne vsebujejo kristalnega silicija, ki je glavna surovina za proizvodnjo modulov, celic in rezin. Imajo manjši izkoristek pretvorbe in manjšo izhodno moč, zato niso primerni za enako uporabo kot zadevni izdelek. Na podlagi tega se argumenti zavrnejo.
(ix) Izključitev monokristalnih rezin
(42)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba monokristalne rezine izključiti iz opredelitve zadevnega izdelka, saj imajo drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti kot multikristalne rezine. Trdila je, da se razlikujejo v strukturi kristalov, obliki in videzu. Poleg tega je trdila, da se monokristalne rezine v Uniji ne proizvajajo.
(43)
Preiskava je pokazala, da so monokristalne rezine boljše kakovosti kot multikristalne rezine, čeprav so izdelane v podobnih proizvodnih procesih in iz iste glavne surovine (polisilicija). Zato se sklene, da imajo monokristalne in multikristalne rezine enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti.
(44)
Preiskava je pokazala, da je osnovna končna uporaba enaka, saj so tako monokristalne kot multikristalne rezine namenjene izključno proizvodnji sončnih celic (monokristalnih oziroma multikristalnih), iz katerih se proizvajajo sončni moduli (monokristalni in multikristalni). Med tema vrstama rezin ni bistvenih razlik in sta medsebojno zamenljivi, saj se obe lahko uporabljata za proizvodnjo celic. Poleg tega je preiskava v zvezi s trditvijo, da se monokristalne rezine v Uniji ne proizvajajo, pokazala, da se v Uniji proizvajajo tako monokristalne kot multikristalne rezine. Na podlagi navedenega se ta argument zavrne.
(x) Polizdelki
(45)
Poleg tega so strani trdile, da bi bilo treba rezine in celice obravnavati kot polizdelka, moduli pa so končni izdelki, zato se jih ne bi smelo obravnavati kot en sam izdelek.
(46)
Kot je bilo že omenjeno, so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da razlike med polizdelki in končnimi izdelki niso odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(xi) Sončni napajalniki
(47)
Ena zainteresirana stran je zahtevala izključitev sončnih plošč, namenjenih izključno polnjenju baterij z napetostjo 12 V, ker imajo drugačno končno uporabo kot moduli za priključitev na omrežje, saj ustvarjajo veliko nižjo napetost in zato niso primerne za priključitev na omrežje.
(48)
Glede na obvestilo o začetku so sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šestih celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije, izključeni iz opredelitve izdelka v preiskavi. Moduli, ki so sestavljeni iz več kot šestih celic in so namenjeni zgolj polnjenju baterij, imajo enake osnovne lastnosti in delujejo enako kot moduli za priključitev na omrežje. Uporabljajo odprt napetostni krog, ki ima nižjo napetost kot krog, ki se uporablja v modulih za priključitev na omrežje. Kljub tej razliki je preiskava pokazala, da se ta vrsta modulov lahko priključi na omrežje. Nižjo napetost je mogoče zlahka nadomestiti s povečanjem dimenzij in/ali števila celic. Zato so moduli, ki so namenjeni polnjenju baterij in so sestavljeni iz več kot šestih celic, zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka.
(xii) Sklep
(49)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da se fotonapetostni moduli ali plošče na osnovi kristalnega silicija ter celice in rezine, ki se uporabljajo za izdelavo fotonapetostnih modulov ali plošč na osnovi kristalnega silicija, kot je opisano zgoraj, obravnavajo kot en sam izdelek. Vendar bo Komisija nadalje raziskala vprašanje obravnave modulov, celic in rezin kot enega samega ali kot dveh ali treh ločenih izdelkov. Vse zainteresirane strani zato poziva, naj glede tega vprašanja izrazijo svoja stališča in pri tem upoštevajo začasni sklep Komisije v tej fazi. Tudi v primeru, da bi bilo nazadnje ugotovljeno, da gre za dva ali tri ločene izdelke, bi sedanja preiskava zajemala vse te različne izdelke, dokončni ukrepi pa bi se lahko uvedli za module, celice in rezine, ne glede na to, ali bi se obravnavali kot eden ali več izdelkov.
C. DAMPING
1. Ljudska republika Kitajska
1.1 Tržnogospodarska obravnava
(50)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(51)
Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta v nadaljevanju:
1.
poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se revidirajo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
ni znatnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ter
5.
menjave valute se opravljajo po tržnem tečaju.
(52)
Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO.
(53)
Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO.
(54)
Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da nobeden od sedmih proizvajalcev izvoznikov (skupin družb), ki so zahtevali TGO, ni izpolnjeval zahtev v zvezi z merili iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(55)
Vseh sedem skupin družb je uživalo prednosti preferenčnih davčnih režimov in prejemalo nepovratna sredstva, zato niso dokazale, da niso izpostavljene znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva, torej niso izpolnjevale zahtev merila št. 3 v zvezi z oceno TGO.
(56)
Šest skupin družb ni dokazalo, da se njihovi računovodski izkazi revidirajo neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, zato niso izpolnjevale zahtev merila št. 2 v zvezi z oceno TGO.
(57)
Ena skupina družb ni dokazala, da za vse njene družbe velja stečajno pravo, zato ni izpolnjevala zahtev merila št. 4 v zvezi z oceno TGO.
(58)
Poleg tega tri skupine družb niso dokazale, da so neodvisne od večjega vmešavanja države, in niso izpolnjevale zahtev merila št. 1 v zvezi z oceno TGO.
(59)
Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO so vse vzorčene družbe predložile pripombe.
(60)
Dve skupini družb sta predložili pripombo o postopku in trdili, da je bila TGO določena prepozno, tj. po koncu trimesečnega obdobja, določenega v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, in da je treba preiskavo zato takoj zaključiti. V podporo trditvi sta se sklicevali na sodbi Sodišča v zadevah Brosmann (4) in Aokang Shoes (5).
(61)
Najprej je treba opozoriti, da zadevi Brosmann in Aokang nista primerni za presojo zakonitosti analize TGO v tej preiskavi, ker se v nasprotju s to preiskavo nanašata na okoliščine, v katerih ocene v zvezi s TGO sploh niso bile izvedene.
(62)
Poleg tega zadevi Brosmann in Aokang nista ustrezni za presojo zakonitosti te preiskave, saj je bila osnovna uredba medtem spremenjena. Člen 2(7) osnovne uredbe, kot je bila spremenjena, določa, da Komisija določi TGO samo za družbe, vključene v vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe, in sicer v sedmih mesecih, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v osmih mesecih po začetku preiskave. Ta spremenjeni člen se za vse nove in nezaključene preiskave uporablja od 15. decembra 2012 dalje, torej tudi za to preiskavo.
(63)
V vsakem primeru je treba spoštovati razlago ustaljene sodne prakse, da pravica do določitve TGO ni bila kršena, ne glede na dejstvo, da trimesečni rok ni bil upoštevan.
(64)
Glavne vsebinske prejete pripombe so se nanašale na prednostno davčno ureditev in nepovratna sredstva. Izvozniki niso izpodbijali ugotovljenih dejstev, vendar so dvomili v njihov pomen za izpolnjevanje merila št. 3 v zvezi s TGO. Zlasti so trdili, da državna podpora ne predstavlja znatnega deleža njihovih prihodkov.
(65)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da sistem obdavčitve dohodka, ki nekatere družbe, ki jih vlada šteje za strateške, obravnava bolj ugodno, nedvomno ne temelji na tržnem gospodarstvu. Tak sistem je še vedno pod močnim vplivom državnega načrtovanja. Opozoriti je treba tudi, da znižanja davka od dohodka ustvarjajo znatno izkrivljanje, saj povsem spremenijo znesek dobička pred obdavčitvijo, ki ga mora družba ustvariti, da bi bila privlačna za vlagatelje. Izkrivljanje je poleg tega trajno, absolutna podpora, prejeta med obdobjem preiskave, pa zaradi značaja te prednosti ni pomembna za presojo, ali je izkrivljanje „znatno“. Namesto tega je treba pomen take podpore presoditi na podlagi celotnega vpliva ukrepa na finančni in gospodarski položaj družbe.
(66)
Tri skupine družb so v zvezi z merilom št. 2 trdile, da so upoštevale ustrezna pravila mednarodnih računovodskih standardov, saj so njihovi konsolidirani računovodski izkazi v ZDA v celoti v skladu z navedenimi standardi. Nekatere družbe so trdile, da so njihovi računovodski izkazi na splošno v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi, za katere menijo, da so enakovredni mednarodnim računovodskim standardom. V tem primeru pa ne gre za vprašanje, ali so kitajski računovodski standardi v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Glavno vprašanje je, ali so računovodski izkazi v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi. Zlasti se v navedenih pripombah ni upoštevalo dejstvo, da je bilo ugotovljeno, da je bilo v zvezi s posameznimi računovodskimi izkazi zadevnih kitajskih družb kršenih več mednarodnih računovodskih standardov (in ustrezni enakovredni kitajski računovodski standardi), vključno zlasti z amortizacijo zalog in razkritjem transakcij povezanih strani.
(67)
V zvezi z merilom št. 1 ter ob upoštevanju pripomb strani in glede na sodbo v zadevi C-337/09 P (6) se sklene, da to merilo izpolnjujejo vse družbe. Vendar skupna določitev TGO za vse vzorčene izvoznike ostaja nespremenjena, saj še vedno ne izpolnjujejo zahtev meril št. 2 in 3.
(68)
Skupina družb, omenjena v uvodni izjavi 57, je v zvezi z merilom št. 4 dokazala, da se je medtem začel stečajni postopek proti glavni kitajski družbi skupine. Zato se sklene, da ta skupina družb izpolnjuje to merilo. Vendar skupna določitev TGO za to skupino družb ostaja nespremenjena, saj ne izpolnjujejo zahtev meril št. 2 in 3.
(69)
Ugotovljeno je, da noben vzorčeni proizvajalec izvoznik ni izpolnjeval meril št. 2 in/ali 3 v zvezi s TGO. Zato TGO tem družbam ni mogoče odobriti.
1.2 Individualna preiskava
(70)
Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo osemnajst sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec.
(71)
Glede na veliko število prejetih zahtevkov je Komisija začasno sklenila, da bi individualne preiskave pomenile preveliko breme in bi onemogočile pravočasen zaključek preiskave. Zato je bilo začasno sklenjeno, da se ne sprejme nobeden od zahtevkov za individualno preiskavo.
1.3 Primerljiva država
(72)
Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(73)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, in pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.
(74)
Več izvoznikov in uvoznikov je predložilo pripombe o izbiri primerljive države in trdilo, da ZDA ni primerna primerljiva država, predvsem ker je bil trg ZDA med delom OP zaščiten pred kitajskim uvozom s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi.
(75)
Zainteresirane strani so predlagale Tajvan, Indijo in Južno Korejo kot primernejše primerljive države. Na podlagi navedenih pripomb je bilo sklenjeno, da se analiza v zvezi z določitvijo primerne primerljive države razširi. Zato je bil vzpostavljen stik z vsemi glavnimi proizvajalci sončnih plošč. Stik je bil vzpostavljen s skupno 34 družbami v Indiji, 9 družbami na Japonskem, 15 družbami v Maleziji, 2 družbama v Mehiki, 34 družbami v Koreji, 9 družbami v Singapurju, 43 družbami v Tajvanu in 21 družbami v ZDA.
(76)
Odgovore sta poslali dve družbi v Indiji, dve v Tajvanu in dve v ZDA. Začasno je bilo sklenjeno, da se kot primerljiva država uporabi Indija, saj sta družbi v Tajvanu proizvajali skoraj izključno fotonapetostne celice, večina kitajskega izvoza pa je v obliki modulov, ZDA pa so se ob upoštevanju prejetih pripomb štele kot neprimerne. Opozoriti je treba, da bo Komisija morda ponovno obravnavala to vprašanje, če bo v nadaljnji preiskavi ugotovljeno, da gre pri modulih, celicah in rezinah za dva ali tri različne izdelke. Ker Indija ne proizvaja rezin, bo zanje morda treba izbrati drugo primerljivo državo.
(77)
En indijski proizvajalec je poslal nepopoln odgovor. Zato informacij, ki jih je predložila ta družba, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. Vendar pa je bilo mogoče informacije, ki jih je predložila navedena družba, preveriti in uporabiti za potrditev, da so informacije, ki jih je predložil polno sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, res reprezentativne za indijski trg.
1.4 Normalna vrednost
(78)
Ker nobenemu kitajskemu izvozniku ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena v skladu z določbo člena 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer je bila kot primerljiva tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Indija.
(79)
Najprej so bile ugotovljene vrste izdelkov, ki jih proizvajalec iz primerljive države prodaja na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami izdelkov, prodanih za izvoz v Unijo.
(80)
Komisija je nato za proizvajalca iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki se prodaja na domačem trgu, šteje, da se prodaja v običajnem trgovanju. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.
(81)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v OP.
(82)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroška proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste izdelka.
(83)
Kadar so se vse vrste izdelkov prodajale z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem trgovanju.
(84)
Za prodajo vrst izdelkov, ki ni bila izvedena v okviru običajnega trgovanja, ter za vrste izdelkov, ki niso bile prodane na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.
(85)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem trgovanju v obdobju preiskave ustvaril edini polno sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, prišteli k njegovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili stroški proizvodnje in stroški PSA prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega trgovanja in pri konstruiranju normalnih vrednosti.
(86)
Normalne vrednosti za sončne rezine ni bilo mogoče določiti z metodo, opisano v uvodnih izjavah od 79 do 85, saj nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev ni izdeloval sončnih rezin. Preverjeno je bilo, ali se normalna vrednost lahko določi na podlagi zelo podobnega izdelka, pri čemer bi se po potrebi uporabile potrebne prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih. V primeru sončnih rezin je najbolj podoben izdelek sončna celica. Vendar pa je treba rezine precej predelati, da postanejo celice. Poleg tega bi uporaba te metode zahtevala večje prilagoditve, ki jih ni mogoče zanesljivo količinsko opredeliti. Zato normalne vrednosti celice ni mogoče uporabiti kot podlago za izračun normalne vrednosti rezine. Kot druga možnost je bila obravnavana uporaba cen rezin, ki jih na indijskem trgu prodajajo proizvajalci iz držav s tržnim gospodarstvom, saj so te cene reprezentativne za tržne razmere, ki prevladujejo na trgu rezin v Indiji. Ker je Južna Koreja največji tržnogospodarski dobavitelj, ki proizvajalce v primerljivi državi oskrbuje z rezinami, se normalna vrednost določi na podlagi cen rezin iz Južne Koreje na indijskem trgu.
1.5 Izvozna cena
(87)
Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali z neposredno prodajo neodvisnim strankam ali prek povezanih družb s sedežem v Uniji.
(88)
Kadar so se izdelki v Unijo izvažali z neposredno prodajo neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
(89)
Kadar so se izdelki v Unijo izvažali prek povezanih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določene na podlagi cen teh povezanih družb pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga ustvari sodelujoči nepovezani uvoznik zadevnega izdelka, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika štelo, da zaradi odnosa med proizvajalcem izvoznikom in povezanim uvoznikom ni zanesljiv.
1.6 Primerjava
(90)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(91)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(92)
Ustrezne prilagoditve v zvezi s fizikalnimi lastnostmi, posrednimi davki, stroški prevoza in zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile opravljene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi.
1.7 Stopnje dampinga
(93)
Za vzorčene družbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.
(94)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena kot tehtano povprečje stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(95)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Raven sodelovanja je bila zato najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, s skupnim obsegom kitajskega uvoza v Unijo.
(96)
Sodelujoče družbe so pomenile več kot 80 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, zato se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Ker ni bilo razloga za mnenje, da se je kateri koli proizvajalec izvoznik načrtno vzdržal sodelovanja, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. To se je štelo za primerno, ker ni bilo dokazov, da je stopnja dampinga nesodelujočih družb nižja, in da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov.
(97)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
71,5 %
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Druge sodelujoče družbe (Priloga)
88,5 %
Vse druge družbe
112,6 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(98)
Podobni izdelek je proizvajalo približno 220 proizvajalcev Unije. Ti sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(99)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, makroekonomskimi podatki, ki jih je zagotovilo neodvisno svetovalno podjetje Europressedienst („svetovalec“), in preverjenimi vprašalniki, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, saj popolne javne informacije o proizvodnji niso bile na razpolago. Za določitev obsega in vrednosti uvoza ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ker se moduli, celice in rezine uvažajo v Unijo pod carinskimi oznakami, ki zajemajo druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Obseg in vrednost uvoza sta temeljila na podatkih, ki jih je zagotovil svetovalec. Kjer je bilo mogoče, so bili podatki, ki jih je poslal svetovalec, navzkrižno preverjeni z javnimi viri in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki.
(100)
Na podlagi tega je bila proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 4 GW za module, 2 GW za celice in 2 GW za rezine.
(101)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo za vzorec izbranih deset proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 18-21 % celotne proizvodnje modulov v Uniji, 17-24 % celotne proizvodnje celic v Uniji in 28-35 % celotne proizvodnje rezin v Uniji.
2. Določitev zadevnega trga Unije
(102)
Del industrije Unije je vertikalno integriran, velik del proizvodnje industrije Unije pa je namenjen lastni uporabi, zlasti proizvodnja celic in rezin.
(103)
Za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo, ter določitev potrošnje in drugih gospodarskih kazalnikov je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je treba upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka v proizvodnji industrije Unije („lastna uporaba“).
(104)
Da bi se lahko čim bolj celovito prikazal položaj industrije Unije, so bili podatki analizirani za celotno dejavnost podobnega izdelka, nato pa se je proučilo, ali so izdelki namenjeni za lastno uporabo ali za prosti trg.
(105)
Ugotovljeno je bilo, da bi bilo treba naslednje gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Unije, proučiti glede na celotno dejavnost (vključno z lastno uporabo industrije Unije): potrošnjo, obseg prodaje, proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, rast, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in višino stopnje dampinga. Preiskava je namreč pokazala, da bi bilo navedene kazalnike mogoče smiselno proučiti glede na celotno dejavnost, ker je konkurenca uvoza iz zadevne države enako vplivala na proizvodnjo, namenjeno lastni uporabi. V nadaljnjem besedilu se zaprti in prosti trg skupaj navajata kot „celotni trg“.
(106)
Analiza je bila glede dobičkonosnosti osredotočena na prosti trg, saj je bilo ugotovljeno, da cene na zaprtem trgu ne izražajo vedno tržnih cen, kar je vplivalo na ta kazalnik.
3. Potrošnja Unije
(107)
Potrošnja Unije je zajemala celotni obseg uvoza zadevnega izdelka in celotni obseg prodaje podobnega izdelka v Uniji, vključno z izdelki za lastno uporabo. Popolni podatki za skupno prodajo industrije Unije na trgu Unije niso bili na razpolago. Poleg tega so bili izdelki, uvoženi v Unijo, registrirani pod carinskimi oznakami, ki zajemajo druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Zato podatkov Eurostata ni bilo mogoče uporabiti za določitev obsega in vrednosti uvoza. Potrošnja Unije je torej temeljila na podatkih, ki jih je zagotovil svetovalec iz uvodne izjave 99 in so bili navzkrižno preverjeni z javnimi viri, kot so tržne raziskave in javno dostopne študije, ter s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki.
(108)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 1-a
Potrošnja modulov v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009 = 100)
100
223
364
321
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 1-b
Potrošnja celic v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 1-c
Potrošnja rezin v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
129
Vir:
Europressedienst.
(109)
V obravnavanem obdobju se je celotna potrošnja modulov v Uniji povečala za 221 %, celotna potrošnja celic za 87 % in celotna potrošnja rezin za 29 % med letom 2009 in OP, vendar se je v OP v primerjavi z letom 2011 zmanjšala. Na splošno se je potrošnja izdelka v preiskavi v Uniji znatno povečala v primerjavi z ravnjo iz leta 2009.
4. Uvoz iz zadevne države
4.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(110)
Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 2-a
Uvoz modulov iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009 = 100)
100
251
462
408
Tržni delež na celotnem trgu
63 %
71 %
80 %
80 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 2-b
Uvoz celic iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
175
530
970
1 019
Indeks (2009 = 100)
100
303
554
582
Tržni delež na celotnem trgu
8 %
16 %
22 %
25 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 2-c
Uvoz rezin iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
95
523
880
711
Indeks (2009 = 100)
100
551
926
748
Tržni delež na celotnem trgu
6 %
22 %
32 %
33 %
Vir:
Europressedienst.
(111)
V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz zadevne države v Unijo znatno povečal, in sicer se je uvoz modulov povečal za 308 %, uvoz celic za 482 % in uvoz rezin za 648 %. Zaradi tega se je tržni delež uvoza iz zadevne države v Unijo znatno povečal. Natančneje, tržni delež uvoza iz zadevne države se je povečal s 63 % na 80 % za module, z 8 % na 25 % za celice in s 6 % na 33 % za rezine. Na splošno sta se obseg in tržni delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK med letom 2009 in OP znatno povečala.
(112)
Opozoriti je treba, da je bilo povečanje uvoza iz zadevne države veliko večje kot povečanje potrošnje zadevnega izdelka v Uniji. Zato so lahko proizvajalci izvozniki izkoristili naraščajočo potrošnjo Unije, njihov položaj na trgu pa se je okrepil zaradi večjih tržnih deležev.
4.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
(113)
Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 3-a
Uvozna cena modulov iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009 = 100)
100
79
64
36
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje.
Preglednica 3-b
Uvozna cena celic iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
890
650
620
516
Indeks (2009 = 100)
100
73
70
58
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 3-c
Uvozna cena rezin iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
550
400
400
333
Indeks (2009 = 100)
100
73
73
60
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(114)
Povprečna uvozna cena modulov, celic in rezin iz LRK se je v obravnavanem obdobju znatno znižala. Povprečna uvozna cena modulov se je zmanjšala za 64 %, in sicer z 2 100 EUR/kW v letu 2009 na 764 EUR/kW v OP. Podobno se je povprečna uvozna cena celic iz LRK zmanjšala za 42 %, in sicer z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Povprečna uvozna cena rezin se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 40 %, in sicer s 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Na splošno se je cena zadevnega izdelka med letom 2009 in OP znatno zmanjšala.
(116)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so bile zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu, tj. carinjenje, manipulativne stroške in stroške natovarjanja. Uporabili so se povprečni stroški po uvozu dveh vzorčenih uvoznikov modulov. Dejstvo, da njuna glavna dejavnost ni bila uvoz, ampak nameščanje modulov, na reprezentativnost podatkov ni vplivalo.
(117)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 17,5-30,7 % za module, 4-24,2 % za celice, 16,6-21,6 % za rezine, na splošno pa 11,2-27,5 % za zadevni izdelek.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
5.1 Splošno
(118)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(119)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 7 do 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(120)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil neodvisni svetovalec iz uvodne izjave 99 in se nanašajo na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je analizirala na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.
(121)
Za namene te preiskave so bili na podlagi informacij, ki se nanašajo na vse proizvajalce podobnega izdelka v Uniji, ocenjeni naslednji makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(122)
Na podlagi informacij, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce podobnega izdelka v Uniji, so bili ocenjeni naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečna cena na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(123)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se tržne razmere za zadevni izdelek v državah članicah razlikujejo in da bi morala biti zato analiza škode izvedena za vsako državo članico posebej. Ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega preiskava ni odkrila nobenih posebnih okoliščin, ki bi utemeljile analizo škode za posamezne države članice. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
5.2 Makroekonomski kazalniki
5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(124)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 4-a
Moduli - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Proizvodna zmogljivost
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009 = 100)
100
147
200
206
Izkoriščenost zmogljivosti
45 %
48 %
45 %
41 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 4-b
Celice - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
120
Proizvodna zmogljivost
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009 = 100)
100
140
151
139
Izkoriščenost zmogljivosti
72 %
73 %
78 %
63 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 4-c
Rezine - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009 = 100)
100
167
160
126
Proizvodna zmogljivost
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009 = 100)
100
131
152
140
Izkoriščenost zmogljivosti
62 %
79 %
65 %
55 %
Vir:
Europressedienst.
(125)
Celotna proizvodnja modulov v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 87 %. Proizvodnja je leta 2011 dosegla najvišjo raven, v OP pa se je zmanjšala. Proizvodnja modulov v Uniji se je povečevala veliko počasneje kot potrošnja, ki se je v istem obdobju več kot potrojila. Zaradi znatnega povečanja potrošnje so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju podvojili svoje proizvodne zmogljivosti za module. Vendar se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije kljub večjemu obsegu proizvodnje zmanjšala za 4 odstotne točke in v OP tako dosegla le 41 %.
(126)
Proizvodnja celic v Uniji se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 20 %. Leta 2011 je dosegla najvišjo raven, v OP pa se je zmanjšala. Proizvodnja celic v Uniji je sledila trendu potrošnje Unije, in sicer se je počasi povečevala do leta 2011, v OP pa se je izrazito zmanjšala. Industrija Unije je v skladu z razvojem potrošnje Unije najprej povečala svoje zmogljivosti za 51 % do leta 2011, v OP pa jih je zmanjšala. Zmogljivost se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 39 %. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je povečevala do leta 2011, ko je dosegla najvišjo raven, tj. 78 %, nato pa se je v OP zmanjšala za 15 odstotnih točk. Na splošno se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije za celice v obravnavanem obdobju zmanjševala in v OP dosegla 63 %.
(127)
Proizvodnja rezin v Uniji se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 26 %. Proizvodnja Unije je leta 2010 dosegla najvišjo raven, nato pa se je v letu 2011 nenehno zmanjševala in v OP dosegla še nižje ravni. Proizvajalci rezin v Uniji so v odziv na povečano potrošnjo Unije do leta 2011 povečali svoje proizvodne zmogljivosti za 52 %, nato pa so se v OP njihove zmogljivosti zmanjšale. Kljub temu se je proizvodna zmogljivost industrije Unije za rezine v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 40 %. Kljub povečanju proizvodnje se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije za rezine povečevala do leta 2010, po tem obdobju pa se je nenehno zmanjševala, in sicer se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 7 odstotnih točk in v OP dosegla 55 %.
(128)
Industrija Unije je torej povečala svoje zmogljivosti v odziv na povečano potrošnjo. Vendar se je obseg proizvodnje industrije Unije povečeval veliko počasneje kot potrošnja, zato so se stopnje izkoriščenosti zmogljivosti za zadevni izdelek v obravnavanem obdobju znižale.
5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(129)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 5-a
Moduli - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na trgu Unije
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009 = 100)
100
182
259
227
Tržni delež
19 %
15 %
13 %
13 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 5-b
Celice - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na celotnem trgu
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009 = 100)
100
130
153
105
Tržni delež
68 %
57 %
52 %
38 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 5-c
Rezine - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na celotnem trgu
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009 = 100)
100
112
118
93
Tržni delež
81 %
64 %
59 %
59 %
Vir:
Europressedienst.
(130)
Obseg prodaje modulov se je v obravnavanem obdobju povečal za 127 %. Vendar pa je glede na 221-odstotno povečanje potrošnje to pomenilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije z 19 % leta 2009 na 13 % v OP. Za celice se je prodaja industrije Unije povečala le za 5 %, medtem ko se je potrošnja povečala za 87 %, zaradi česar se je tržni delež zmanjšal s 68 % leta 2009 na 38 % v OP. Za rezine se je celotni obseg prodaje kljub povečani potrošnji zmanjšal za 7 %, zato se je tržni delež proizvajalcev rezin zmanjšal z 81 % leta 2009 na 59 % v OP.
(131)
Prodaja modulov in celic industrije Unije se je v odziv na naraščajočo potrošnjo povečala za precej manj kot uvoz iz zadevne države, prodaja rezin pa se je zmanjšala. Industrija Unije zato ni mogla izkoristiti naraščajoče potrošnje. Posledica tega je, da so se tržni deleži vseh treh segmentov v obravnavanem obdobju zmanjšali.
5.2.3 Zaposlenost in produktivnost
(132)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6-a
Moduli - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivnost (kW/zaposlenega)
183
211
247
245
(Indeks 2009 = 100)
100
115
135
134
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 6-b
Celice - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivnost (kW/zaposlenega)
319
400
483
423
(Indeks 2009 = 100)
100
126
151
133
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 6-c
Rezine - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivnost (kW/zaposlenega)
823
695
595
515
(Indeks 2009 = 100)
100
84
72
63
Vir:
Europressedienst.
(133)
Zaposlenost se je med letom 2009 in OP povečala za 39 % za module in 102 % za rezine, za celice pa se je zmanjšala za 9 %. Treba pa je opozoriti, da se je za module in rezine zaposlenost povečevala do leta 2011 in se nato zmanjševala v OP. Za celice se je zaposlenost povečevala do leta 2010 in se nato zmanjševala leta 2011 in v OP. Celotna produktivnost je za module in celice kazala pozitiven trend, in sicer se je povečala za 34 % za module in 33 % za celice. Deloma so razlog za to prizadevanja industrije Unije, da bi se odzvala na pritisk dampinškega uvoza iz LRK. Celotna produktivnost za rezine pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 37 %.
(134)
Vzporedno z zmanjšanjem proizvodnje modulov in rezin v Uniji med letom 2011 in OP se je v istem obdobju zato zmanjšala tudi zaposlenost za module in rezine. Za celice se je zaposlenost povečevala do leta 2010 in se nato leta 2011 in v OP zmanjšala, medtem ko se je proizvodnja celic v Uniji do leta 2011 postopoma povečevala in se nato začela zmanjševati.
5.2.3.1 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(135)
Vse stopnje dampinga so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države šteje, da je ta učinek znaten.
(136)
Ker je to prva protidampinška preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, okrevanje od preteklega dampinga ni pomembno.
5.3 Mikroekonomski kazalniki
5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(137)
Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 7-a
Moduli - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009 = 100)
100
81
62
47
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009 = 100)
100
74
65
52
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 7-b
Celice - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009 = 100)
100
76
51
31
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009 = 100)
100
62
64
45
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 7-c
Rezine - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009 = 100)
100
80
73
60
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009 = 100)
100
78
82
103
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(138)
Prodajne cene so se v obravnavanem obdobju močno znižale, in sicer cene modulov za 53 %, cene celic za 69 % in cene rezin za 40 %. Prodajne cene so se v obravnavanem obdobju nenehno zniževale, znižanje pa je bilo še zlasti izrazito v OP, ko so cene padle na nevzdržno raven. Stroški proizvodnje so se v obravnavanem obdobju zmanjšali za 48 % za module in za 55 % za celice. Stroški proizvodnje za rezine so se v letu 2010 zmanjšali v primerjavi z letom 2009, leta 2011 pa so se povečali, vendar so ostali pod ravnjo iz leta 2009. Stroški so se v OP dodatno povečali in dosegli nekoliko višjo raven kot v letu 2009, kar je mogoče pojasniti predvsem z zaustavitvijo proizvodnje v OP. Industrija Unije ni imela koristi niti od svojih nenehnih prizadevanj za povečanje stroškovne učinkovitosti niti od učinka zmanjšanja stroškov glavne surovine polisilicija. To je bila predvsem posledica naraščajočega cenovnega pritiska zaradi dampinškega uvoza, ki je negativno vplival na prodajne cene industrije Unije, ki so se znižale še bolj kot koristi, povezane z učinkovitostjo. To je razvidno iz negativnega trenda dobičkonosnosti industrije Unije, ki je opisan v uvodni izjavi 144. Na splošno so se povprečna prodajna cena in stroški proizvodnje podobnega izdelka (razen rezin) znatno znižali, kar je imelo uničujoč učinek na dobičkonosnost industrije Unije.
5.3.2 Stroški dela
(139)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 8-a
Moduli - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009 = 100)
100
107
110
113
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 8-b
Celice - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009 = 100)
100
99
99
99
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 8-c
Rezine - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009 = 100)
100
104
100
117
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(140)
Povprečni stroški dela na zaposlenega za module so se med letom 2009 in OP nenehno povečevali, in sicer na splošno za 13 %. V zvezi s celicami so povprečni stroški dela v celotnem obravnavanem obdobju ostali nespremenjeni in se med letoma 2009 in 2010 nekoliko znižali, tj. za 1 %, potem pa so ostali nespremenjeni do OP. V zvezi z rezinami so se povprečni stroški dela na zaposlenega spreminjali, in sicer so se med letoma 2009 in 2010 povečali, v letu 2011 zmanjšali, v obravnavanem obdobju pa na splošno povečali za 17 %. Splošno povečanje stroškov dela je mogoče delno pojasniti s sočasnim povečanjem produktivnosti (za module), gibanjem inflacije in socialnimi stroški nekaterih proizvajalcev Unije (za rezine), povezanimi z zmanjšanjem industrije med letom 2011 in OP.
5.3.3 Zaloge
(141)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 9-a
Moduli - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009 = 100)
100
141
260
229
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 9-b
Celice - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009 = 100)
100
140
452
402
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 9-c
Rezine - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009 = 100)
100
16
105
170
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(142)
Zaloge so se v obravnavanem obdobju znatno povečale, in sicer zaloge modulov za 129 %, zaloge celic za 302 % in zaloge rezin za 70 %. Zaloge modulov so se nenehno povečevale in v letu 2011 dosegle zelo visoko raven (povečale so se za 160 %), v OP pa so se zmanjšale, vendar so ostale na zelo visoki ravni v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Pri celicah je bilo gibanje še izrazitejše, in sicer so se zaloge med letoma 2009 in 2011 povečale za več kot 350 %. Podobno so se zaloge v OP zmanjšale, vendar so ostale na zelo visoki ravni v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Medtem ko je industrija Unije med letoma 2009 in 2010 zaradi povečane prodaje zmanjšala svoje zaloge rezin za več kot 80 %, so se končne zaloge močno povečale in dosegle ravni, višje od ravni iz leta 2009, v OP pa so se nadalje povečale za 65 odstotnih točk.
(143)
Preiskava je pokazala, da bi proizvajalci Unije zaradi sedanjega neugodnega položaja verjetno omejili zaloge podobnega izdelka, njihova proizvodnja pa bi temeljila na naročilih. Zato je povečanje zalog podobnega izdelka v obravnavanem obdobju pomemben dejavnik za presojo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo.
5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(144)
Dobičkonosnost in denarni tok sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 10-a
Moduli - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Denarni tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 10-b
Celice - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Denarni tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 10-c
Rezine - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Denarni tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(145)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje.
(146)
Dobičkonosnost v zvezi s podobnim izdelkom se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala in postala negativna. Dobičkonosnost se je zmanjšala za 11 odstotnih točk za module, za 49 odstotnih točk za celice in za 63 odstotnih točk za rezine.
(147)
Dobičkonosnost v zvezi s podobnim izdelkom se je med letoma 2009 in 2010 povečala, nato pa se je znatno zmanjšala v letu 2011, ko je industrija Unije ustvarila izgube, in se v OP nadalje znatno zmanjšala. Izgube so bile še posebno visoke za celice in rezine.
(148)
Tudi trend neto denarnega toka, ki je sposobnost vzorčenih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, je med letom 2009 in OP sledil postopnemu negativnemu trendu. Tako se je denarni tok najbolj zmanjšal med letom 2011 in OP, in sicer se je za module zmanjšal za 10 odstotnih točk, leta 2011 pa se je nekoliko povečal. Zmanjšanje denarnega toka je bilo za celice in rezine bolj izrazito kot za module in je v OP doseglo precej negativne ravni. Denarni tok za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju torej zmanjšal.
(149)
Podatki v nadaljevanju predstavljajo gibanja naložb in donosnosti naložb vzorčenih proizvajalcev Unije na celotnem trgu v obravnavanem obdobju:
Preglednica 11-a
Moduli - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009 = 100)
100
415
535
271
Donosnost naložb
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 11-b
Celice - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009 = 100)
100
110
33
22
Donosnost naložb
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 11-c
Rezine - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009 = 100)
100
42
37
20
Donosnost naložb
10 %
8 %
0 %
-7 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(150)
Iz zgornje preglednice je razvidno, da je industrija Unije svoje naložbe za module med letom 2009 in OP povečala za 171 %. To je bilo povezano predvsem z znatnimi povečanji zmogljivosti. Vendar pa je industrija Unije v istem obdobju zmanjšala svoje naložbe za 78 % za celice in za 80 % za rezine; izvedene naložbe so bile povezane predvsem z raziskavami in razvojem ter z vzdrževanjem proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti. Ker si industrija Unije v obravnavanem obdobju ni mogla privoščiti dodatnih naložb za celice in rezine, je bila raven naložb v OP precej nizka. Ker so bile naložbe v osnovi financirane z denarnim tokom in posojili med družbami, je imelo zmanjšanje denarnega toka takojšen učinek na raven izvedenih naložb.
(151)
Donosnost naložb je bila izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb za podobni izdelek je med letom 2009 in OP sledila podobnim negativnim trendom kot drugi kazalniki finančne uspešnosti, in sicer za vse tri vrste izdelka. Donosnost naložb za celice in rezine se je v letih 2009 in 2010 povečala, v letu 2011 pa močno zmanjšala in dosegla negativne ravni. Donosnost naložb za module je bila negativna v celotnem zadevnem obdobju, razen leta 2010, ko je dosegla 19 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjševala in za celice v OP dosegla -17 %, torej se je zmanjšala za 1 %, vendar je ostala na znatno negativni ravni, tj. -19 %. V zvezi z rezinami je donosnost naložb sledila stalno negativnemu trendu in v OP dosegla -7 %. Na splošno je donosnost naložb za podobni izdelek v obravnavanem obdobju kazala negativen trend.
(152)
Analiza zmožnosti zbiranja kapitala je bila izvedena v povezavi s celotnim trgom, pokazala pa je stalno poslabševanje zmožnosti industrije Unije, da zagotovi denarna sredstva za podobni izdelek, in posledično slabitev finančnega položaja industrije Unije.
5.3.5 Sklep o škodi
(153)
Analiza položaja industrije Unije je pokazala očiten negativni trend vseh glavnih kazalcev škode. Splošna proizvodnja modulov in celic se je ob splošno naraščajoči potrošnji v obravnavanem obdobju povečala. Čeprav se je obseg prodaje povečal, se je tržni delež industrije Unije v OP zmanjšal zaradi večjega povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Povprečne prodajne cene so se v celotnem obravnavanem obdobju močno zniževale, kar je negativno vplivalo na vse kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(154)
Celotni obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal. Vendar pa je povečanje obsega prodaje industrije Unije spremljalo izredno znižanje povprečnih prodajnih cen.
(155)
Obseg in tržni delež uvoza zainteresiranih strani iz LRK sta se v obravnavanem obdobju povečevala. Hkrati so se uvozne cene nenehno zniževale in znatno nelojalno zniževale povprečno ceno industrije Unije na trgu Unije.
(156)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da so industrija Unije in zlasti vzorčeni proizvajalci Unije poslovali uspešno. Trdile so, da se je razvoj nekaterih kazalnikov škode, in sicer obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje in zaposlovanje, pri nekaterih vzorčenih proizvajalcih pa celo dobičkonosnost, povečeval in ne kaže znatne škode. Rezultati preiskave niso potrdili teh trditev, saj so pokazali jasne negativne trende številnih kazalnikov škode, ki so pomembni za ugotovitev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.
(157)
Glede na navedeno je preiskava zlasti potrdila dejstvo, da so prodajne cene nižje od proizvodnih stroškov, kar je imelo negativni učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v OP dosegla negativne ravni. Ugotovljeno je bilo, da bi izgube industrije Unije, če bi dampinški uvoz še naprej vstopal na trg Unije, verjetno povzročile dokončno ukinitev vsakršne obsežne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zdi se, da to potrjujejo dogodki v OP in po njem, saj so nekatere družbe prijavile plačilno nesposobnost in/ali začasno ali dokončno ustavile proizvodnjo.
(158)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(159)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Nadalje so bili poleg dampinškega uvoza proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
(160)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se tržne razmere za zadevni izdelek v državah članicah razlikujejo in da bi morala biti zato analiza vzročnosti izvedena za vsako državo članico posebej. Nacionalne sheme podpore do določene mere določajo velikost trgov držav članic. Preiskava pa je poleg tega pokazala, da povpraševanje ni odvisno izključno od shem podpore. Glede na zemljepisno lego (izpostavljenost soncu) in ceno električne energije na določeni lokaciji se zdi, da so sončne plošče dosegle ali skoraj dosegle pariteto omrežja, kar pomeni, da se nekatere naložbe izvajajo ločeno od shem podpore. Zato ni bilo mogoče določiti, ali so tržne razmere odvisne izključno od shem podpore, tako da je bila ta trditev zavrnjena.
2. Učinek dampinškega uvoza
(161)
Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju močno povečal, saj se je obseg uvoza modulov povečal za več kot 300 %, obseg uvoza celic za 482 % in obseg uvoza rezin za 648 %, njihovi tržni deleži pa so se povečali, in sicer za 17 odstotnih točk za module, za 17 odstotnih točk za celice in za 27 odstotnih točk za rezine. Zato je potrjeno, da sta se obseg uvoza in tržni delež zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju izjemno povečala. Povečanje dampinškega uvoza je časovno jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije. V preiskavi je bilo ugotovljeno tudi, da je dampinški uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (117).
(162)
Preiskava je pokazala, da so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju znižale za 64 % za module, za 42 % za celice in za 40 % za rezine, zaradi česar se je nelojalno nižanje cen povečalo. Zaradi tega cenovnega pritiska je morala industrija Unije vložiti veliko truda v zmanjševanje svojih proizvodnih stroškov. Kljub temu je bila industrija Unije zaradi izjemno nizke ravni kitajskih uvoznih cen prisiljena dodatno znižati svoje prodajne cene na nedobičkonosno raven. Zato se je dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju izjemno zmanjšala in v OP ustvarila izgube.
(163)
Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju in v poslabšanju večine kazalnikov škode.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(164)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za module se je v obravnavanem obdobju povečal za 19 %, tržni delež pa se je v obravnavnem obdobju zmanjšal z 18,4 % na 6,8 %. Tajvan je drugi največji izvoznik za LRK.
(165)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za celice se je v obravnavanem obdobju povečal za 186 %, kar se je pokazalo v povečanju tržnega deleža s približno 24 % leta 2009 na približno 36 % v OP. Tako kot za celice je Tajvan drugi največji izvoznik za LRK ter močno presega uvožene količine in tržne deleže iz drugih tretjih držav, vendar so te vrednosti še vedno nižje od tistih iz LRK.
(166)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za rezine se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 19 %, tržni delež pa s 13,4 % leta 2009 na 8,5 % v OP. Tajvan je za LRK tudi drugi največji izvoznik rezin. Raven uvoza in tržni delež Tajvana pa nista kazala bistvenega povečanja in sta v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni.
(167)
Uvozne cene tretjih držav za module, celice in rezine so bile v povprečju višje od povprečne cene na enoto kitajskega uvoza. Razpoložljive informacije v zvezi z uvozom iz Tajvana kažejo, da je bila povprečna uvozna cena modulov in rezin višja od povprečne kitajske uvozne cene modulov in rezin, medtem ko je bila povprečna uvozna cena celic v enakem razponu kot povprečna kitajska uvozna cena celic. Ker pa podrobne informacije o cenah posameznih vrst izdelkov niso bile na razpolago, se lahko primerjava cen na podlagi povprečij uporabi zgolj kot podatek, na podlagi katerega ni mogoče oblikovati nedvoumnih sklepov. Obseg uvoza celic iz Tajvana se je v celotnem obravnavanem obdobju stalno povečeval, zato se je tržni delež povečal za približno 14 odstotnih točk. Vendar je bil obseg uvoza izdelka v preiskavi kljub povečanju tržnega deleža na splošno nižji od tistega iz LRK, ravni cen v OP, razen za celice, pa so bile na splošno višje. Na podlagi tega je mogoče zlasti glede obsega uvoza in tržnih deležev iz drugih tretjih držav ter njihove ravni cen, ki so v povprečju podobne cenam industrije Unije ali višje od njih, začasno skleniti, da zaradi uvoza iz tretjih držav ni bila prekinjena vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
Tabela 12
Uvoz in tržni deleži iz drugih tretjih držav
Moduli
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009 = 100)
100
169
138
119
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009 = 100)
100
294
286
276
Tržni delež uvoza iz Tajvana
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009 = 100)
100
79
64
54
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009 = 100)
100
129
36
43
Tržni delež uvoza iz ZDA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz preostale Azije (v MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009 = 100)
100
158
143
122
Tržni delež uvoza iz preostale Azije
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009 = 100)
100
253
176
129
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Vir:
Europressedienst.
Celice
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009 = 100)
100
173
216
286
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009 = 100)
100
92
64
47
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009 = 100)
100
170
230
424
Tržni delež uvoza iz Tajvana
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009 = 100)
100
116
71
54
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009 = 100)
100
100
100
83
Tržni delež uvoza iz ZDA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Obseg uvoza iz Japonske (v MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009 = 100)
100
257
283
242
Tržni delež uvoza iz Japonske
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
48
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009 = 100)
100
166
200
161
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009 = 100)
100
78
62
47
Vir:
Europressedienst.
Rezine
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009 = 100)
100
148
104
81
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009 = 100)
100
74
55
52
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009 = 100)
100
250
250
180
Tržni delež uvoza iz Tajvana
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009 = 100)
100
73
55
52
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009 = 100)
100
110
80
56
Tržni delež uvoza iz ZDA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009 = 100)
100
73
56
54
Obseg uvoza iz Japonske (v MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009 = 100)
100
91
55
47
Tržni delež uvoza iz Japonske
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009 = 100)
100
73
54
53
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009 = 100)
100
178
115
93
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009 = 100)
100
74
54
52
Vir:
Europressedienst.
(168)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju za module povečala za 221 %, za celice za 87 % in za rezine za 29 %. Potrošnja je bila največja leta 2011 in se je zmanjšala v OP, vendar je še vedno ostala bistveno nad ravnijo na začetku obravnavnega obdobja leta 2009. Industrija Unije ni mogla imeti koristi od tega povečanja, saj se je v istem obdobju njen tržni delež za module zmanjšal z 19 % na 13 %, za celice z 68 % na 38 % in za rezine z 81 % na 59 %. Hkrati se je tržni delež LRK znatno povečeval do leta 2011 in v OP ostal stabilen na znatno visoki ravni, potrošnja pa se je zmanjševala. Ob upoštevanju dejstva, da je kljub zmanjšani potrošnji Unije v OP dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju ohranil (v primeru modulov) ali povečal (v primeru celic in rezin) svoj tržni delež v škodo industrije Unije, ni mogoče sklepati, da je bilo zmanjšanje potrošnje tolikšno, da je prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(169)
Na podlagi razpoložljivih informacij je težko ugotoviti, v kolikšni meri sheme podpore držav članic vplivajo na povpraševanje. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 171, dejansko obstajajo različne sheme podpore, medsebojni vpliv med njimi in povpraševanjem pa je zelo zapleten, zato je težko natančno določiti njihov učinek. Vendar razpoložljivi dokazi kažejo, da bo povpraševanje po sončni energiji obstajalo tudi brez shem podpore in se bo sčasoma celo povečalo, čeprav v manjši meri kot v povezavi s shemami podpore. V zvezi s tem je več strani trdilo, da je bila „pariteta omrežja“ (tj. stanje, ko so stroški proizvodnje sončne energije enaki stroškom proizvodnje konvencionalne energije) že dosežena ali skoraj dosežena v nekaterih regijah Unije. Teh trditev doslej ni bilo mogoče potrditi v okviru preiskave in bodo nadalje preiskane.
3.2 Tarife za dovajanje toka kot glavni primer shem podpore
(170)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povezan z znižanji tarif za dovajanje toka, ki so jih uvedle države članice. Ta znižanja naj bi privedla do upada sončnih naprav in zmanjšanega povpraševanja po izdelku v preiskavi na trgu Unije, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije.
(171)
Države članice so v podporo proizvodnji energije iz obnovljivih virov uvedle tarife za dovajanje toka, obveznosti glede kvot s tržnimi zelenimi certifikati, investicijsko podporo in davčne olajšave. Nekatere države članice dodeljujejo tudi sredstva za podporo iz strukturnih skladov EU. Najpogostejši instrument podpore za sončno energijo so bile tarife za dovajanje toka. Analiza Komisije je bila v tej fazi osredotočena na to vrsto shem podpore.
(172)
Tarife za dovajanje toka so instrument finančne podpore, ki je namenjen doseganju obveznih nacionalnih ciljev za uporabo obnovljivih virov energije, kot je določeno v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Raven podpore in način učinkovanja tarif za dovajanje toka se razlikujeta glede na države članice. Tarife za dovajanje toka upravljavce omrežij obvezujejo, da sončno energijo kupijo po ceni, ki proizvajalcem sončne energije (običajno lastnikom sončnih naprav) zagotavlja povrnitev stroškov in razumno stopnjo donosa. Za tarife za dovajanje toka kot za druge sheme podpore v večini primerov velja nadzor državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU, ki zagotavlja, da proizvajalci električne energije ne prejemajo prekomernih nadomestil.
(173)
Kljub razlikam med državami je mogoče opaziti tri pojave v zvezi z razvojem tarif za dovajanje toka v Uniji: (i) znižanje stopenj tarif za dovajanje toka; (ii) popolna ukinitev sheme tarif za dovajanje toka (Španija) in (iii) uvedba pragov zmogljivosti („omejitev“) za naprave, upravičene do financiranja, in omejitev v zvezi z novo podprto zmogljivostjo, nameščeno v enem letu, na ravni države članice. V zvezi z omejitvami se zdi, da so te bile uvedene predvsem v letu 2012 in zato najverjetneje niso vplivale na potrošnjo v OP. Zato je bila analiza osredotočena na nedavno ukinitev tarif za dovajanje toka v Španiji in na znižanja stopenj tarif za dovajanje toka v večini držav članic. Proučeno je bilo, ali so ukinitev in znižanja vplivala na povpraševanje na trgu Unije in ali bi to lahko povzročilo znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem se je štelo, da je bil učinek razvoja tarif za dovajanje toka v zvezi s povpraševanjem modulov reprezentativen tudi za položaj glede celic in rezin. Dejansko se zaradi manjšega povpraševanja po modulih samodejno zmanjša tudi povpraševanje po celicah in rezinah, saj so te nujne za proizvodnjo modulov in se ne uporabljajo v drugih proizvodnih procesih.
(174)
Medtem ko je bila v preiskavi potrjena povezava med gibanjem tarif za dovajanje toka in potrošnjo, je bilo tudi ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje med letom 2011 in OP ni prispevalo k prekinitvi vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, kakor je podrobno opisano v uvodni izjavi 163. Dejansko je preiskava pokazala, da se je položaj industrije Unije slabšal, vendar so proizvajalci izvozniki lahko ohranili visoke tržne deleže za module (80 %) ter celo nekoliko povečali tržne deleže za celice (z 22 % leta 2011 na 25 % v OP) in rezine (z 32 % leta 2011 na 33 % v OP). Poleg tega je treba omeniti, da se je v obravnavanem obdobju zaračunana povprečna cena industrije Unije za module znižala za 53 %, zlasti zaradi znatnega povečanja dampinškega uvoza in bistvenega cenovnega pritiska, ki ga je ta povzročil na trgu Unije. Zaradi tega izgube dobičkonosnosti, ki jo je utrpela industrija Unije, ni mogoče pripisati predvsem znižanju tarif za dovajanje toka.
(175)
Zato se prizna, da so tarife za dovajanje toka ustvarjale povpraševanje po sončni energiji in da so nedavne ukinitve tarif za dovajanje toka (kot na primer v Španiji) in znižanja v drugih državah članicah v OP zmanjšala potrošnjo izdelka v preiskavi, kar je morda prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar zmanjšanje potrošnje v OP ni bilo tolikšno, da bi prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(176)
Več strani je trdilo, da so zaradi znižanja tarif za dovajanje toka priložnosti za naložbe v sončno energijo neprivlačne za vlagatelje in da je zaradi tega manjše tudi povpraševanje po zadevnem izdelku v Uniji.
(177)
Preiskava je potrdila povezavo med stopnjami tarif za dovajanje toka in ravnijo naložb v sončno industrijo, pokazala pa je tudi, da so naložbe v sončno energijo manj odvisne v regijah z visoko izpostavljenostjo soncu, kjer je proizvodnja sončne energije učinkovitejša, in v regijah z visokimi cenami električne energije. Dejansko je preiskava pokazala, da se naložbe še vedno izvajajo (npr. v Španiji) kljub ukinitvi sheme tarif za dovajanje toka. Poleg tega je preiskava pokazala, da so priložnosti za naložbe v sončno energijo ostale privlačne tudi pri nižjih stopnjah tarif za dovajanje toka.
(178)
Na podlagi navedenega ni bilo mogoče nedvoumno skleniti, da so zaradi znižanja tarif za dovajanje toka naložbe v sončno energijo neprivlačne za vlagatelje in da to prispeva k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(179)
Ena zainteresirana stran je trdila, da so morali proizvajalci Unije zaradi znižanja tarif za dovajanje toka znižati cene, da bi zagotovili nadaljnji interes vlagateljev v fotonapetostno energijo ter še naprej razvijali povpraševanje in rast.
(180)
Preiskava je pokazala, da je morala industrija Unije znižati cene predvsem zaradi pritiska dampinškega uvoza in ne zaradi znižanja tarif za dovajanje toka. Utemeljitev za to je dejstvo, da je do najznatnejšega znižanja cen industrije Unije prišlo v letih 2010 in 2011, torej pred večjimi znižanji tarif za dovajanje toka. Dejansko je morala industrija Unije nižati svoje cene na vedno nižjo stopnjo zaradi povečanja dampinškega uvoza iz LRK in posledičnega znatnega nelojalnega nižanja cen industrije Unije.
(181)
Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(182)
Na kratko, tarife za dovajanje toka so pomemben dejavnik pri razvoju fotonapetostnega trga v Uniji, obstoj teh tarif pa je vplival na razvoj potrošnje izdelka v preiskavi. Preiskava pa je pokazala tudi, da se kljub pomembnim znižanjem tarif za dovajanje toka potrošnja ni bistveno zmanjšala. Zato se začasno sklene, da razvoj tarif za dovajanje toka ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.3 Druga finančna podpora, odobrena industriji Unije
(183)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, zmanjšanje finančne podpore, odobrene industriji Unije. V podporo tej trditvi so bile predložene informacije, ki temeljijo na subvencijah, odobrenih enemu od proizvajalcev Unije pred obravnavanim obdobjem (med letoma 2003 in 2006).
(184)
Na podlagi predloženih dokazov ni bila odkrita povezava med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in domnevno subvencijo, ki jo je v obdobju pred obravnavanim obdobjem prejel eden od proizvajalcev Unije. Poleg tega se informacije nanašajo na obdobje pred obravnavanim obdobjem, zato se zdi, da so nepomembne. Zato ni bilo mogoče ugotoviti povezave med domnevno subvencijo, ki jo je prejela industrija Unije, in povzročeno znatno škodo. Ta argument je bil zato zavrnjen.
3.4 Presežna zmogljivost
(185)
Zatrjeno je bilo, da je bil vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, presežna zmogljivost na trgu Unije in na globalnem trgu na splošno. Zatrjeno je bilo tudi, da je presežna zmogljivost na globalnem trgu privedla do sedanje konsolidacije industrije Unije in da je bila povzročena škoda posledica prevelikega števila proizvodnih obratov. Poleg tega je več zainteresiranih strani trdilo, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povezana s samopovzročenim prekomernim povečanjem zmogljivosti industrije EU. Nasprotno pa so nekatere zainteresirane strani trdile, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dejstva, da industrija Unije ni izvedla potrebnih naložb v povečanje zmogljivosti.
(186)
Medtem ko je industrija Unije dejansko povečala svojo proizvodno zmogljivost, pa njen celotni obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju ni pokril povišanih stopenj potrošnje na trgu Unije. Povečanje proizvodne zmogljivosti industrije Unije je bilo torej razumno in je sledilo razvoju trga, tj. povečanju potrošnje. Zato ni mogoče šteti, da je to bil vzrok za povzročeno škodo.
(187)
Ob upoštevanju tega med preiskavo tudi ni bil potrjen argument, da industrija Unije ni vlagala v povečanje zmogljivosti. V nasprotju s tem in kakor je bilo že navedeno, pa je industrija Unije v obravnavanem obdobju postopoma povečevala zmogljivost in imela na voljo presežne zmogljivosti v celotnem obravnavanem obdobju, kar kaže na to, da bi lahko zadostila dodatnemu povpraševanju. Zato je bilo treba ta argument zavrniti.
(188)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da so bili udeleženci na trgu, tudi tisti v sektorjih višje ali nižje v prodajni verigi, v težkem položaju zaradi presežne zmogljivosti na globalnem trgu in posledične spremembe trga. V zvezi s tem je bilo zatrjeno, da je izdelek v preiskavi postal blago, za katerega posamezni proizvajalci ne morejo več določati cen, ampak na cene vplivata svetovna povpraševanje in ponudba. Zatrjeno je bilo tudi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi takega položaja in ne zaradi dampinškega uvoza.
(189)
Preiskava je potrdila obstoj presežne zmogljivosti na globalnem trgu, ki izvira predvsem iz LRK. V zvezi s spremembo trga, zaradi katere naj bi izdelek v preiskavi domnevno postal blago, ta ne bi upravičevala nepoštenega določanja cen in nepoštenih trgovinskih praks. V zvezi s tem je treba opozoriti, da industrija Unije izdelek v preiskavi proizvaja in prodaja več kot 20 let, medtem ko se je industrija zadevnega izdelka v LRK razvila šele nedavno (približno sredi prejšnjega desetletja), in sicer predvsem zaradi privlačnosti tarif za dovajanje toka in drugih spodbud politike v Uniji ter posledičnega povečanja povpraševanja.
(190)
Na podlagi tega so bili argumenti zavrnjeni.
3.5 Vpliv cen surovin
(191)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povezana z razvojem cen polisilicija, tj. glavne surovine za proizvodnjo rezin. Zatrjeno je bilo, da je industrija Unije sklepala dolgoročne dobavne pogodbe s fiksnimi cenami in zato v obravnavanem obdobju ni mogla imeti koristi od znižanja cen polisilicija.
(192)
Preiskava je odkrila, da so se cene polisilicija povišale leta 2008 in znova padle leta 2009 ter le počasi naraščale leta 2010 in na začetku leta 2011. V OP so cene znatno padle.
(193)
Preiskava je pokazala, da kljub temu, da je industrija Unije sklepala dolgoročne dobavne pogodbe, se je o pogojih teh pogodb večinoma ponovno pogajalo na podlagi gibanja cen polisilicija, pogodbene cene pa so dosegle raven, ki je bila blizu cenam na promptnem trgu ali včasih celo pod njimi.
(194)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so dolgoročne pogodbe za dobavo polisilicija morda prizadele nekaj določenih proizvajalcev Unije, vendar industrija Unije na splošno zaradi teh dolgoročnih pogodb ni utrpela škode in je lahko v celoti izkoristila znižanje cen polisilicija. Zato je bilo ugotovljeno, da dolgoročne pogodbe niso prispevale k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.6 Samopovzročena škoda: vpliv avtomatizacije, velikosti, ekonomije obsega, konsolidacije, inovacije in stroškovne učinkovitosti
(195)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je bil vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, visoka stopnja avtomatizacije proizvodnega procesa. Zatrjeno je bilo, da so bili mali proizvajalci v slabšem položaju v primerjavi z večjimi in vertikalno integriranimi proizvajalci ter da zato škode, ki so jo utrpeli ti proizvajalci, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu. V zvezi s tem je bilo tudi zatrjeno, da je industrija Unije v vsakem primeru na splošno majhna in zato ni mogla izkoristiti ekonomije obsega.
(196)
Preiskava je pokazala, da so imeli tudi mali proizvajalci na trgu Unije visoko avtomatizirane proizvodne procese, kar je imelo pozitiven učinek na proizvodne stroške. Večina proizvajalcev Unije se je specializirala za en del proizvodnega procesa (rezine, celice ali moduli), kar je povečalo njihovo konkurenčnost v zvezi s posebno vrsto izdelka, ki so ga proizvajali. Zato je bilo treba zavrniti argument, da je bil vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vpliv visoke stopnje avtomatizacije.
(197)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je cenovni pritisk povzročil konsolidacijo industrije Unije, slednja pa je bila vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Preiskava pa je pokazala, da je bila konsolidacija prej posledica dampinškega uvoza. Ta stran niti ni predložila dokazov glede tega, v kolikšni meri bi lahko bil proces konsolidacije vzrok za povzročeno škodo.
(198)
Zatrjeno je bilo tudi, da je vzrok za povzročeno škodo pomanjkanje vertikalne integracije industrije Unije. Vertikalno integrirani proizvajalci bi morali v normalnih tržnih razmerah na splošno imeti več varnosti v zvezi z dobavno verigo. Preiskava pa je pokazala, da del industrije Unije, ki je bil vertikalno integriran, ni mogel v celoti izkoristiti prednosti vertikalne integracije, saj je bil cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza izjemno visok. Poleg tega industrija Unije, vključno z vertikalno integriranimi proizvajalci Unije, zaradi dampinškega uvoza ni mogla v celoti izkoristiti visokih stopenj izkoriščenosti zmogljivosti, da bi dosegla ekonomijo obsega. Preiskava tudi ni odkrila korelacije med vertikalno integracijo in boljšimi stopnjami dobičkonosnosti, saj se je ta korelacija spremenila zaradi visokega cenovnega pritiska.
(199)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da industriji Unije primanjkuje tehničnih inovacij in naložb v novo tehnologijo. Vendar preiskava ni razkrila nobenih dejanskih dokazov, ki bi potrdili te trditve. Nasprotno, preiskava je pokazala, da je bila večina naložb industrije Unije namenjena novim strojem ter raziskavam in razvoju, med izdelki s celega sveta pa ni bilo pomembnih razlik v tehnologiji.
(200)
Poleg tega je ena zainteresirana stran trdila, da je vzrok za povzročeno znatno škodo slaba izvedba projektov (neuspeli projekti). V zvezi s tem je treba opozoriti, da ta argument ni bil utemeljen. Poleg tega bi se lahko prej štelo, da so neuspeli projekti posledica dampinškega uvoza. Argument je bilo treba zato zavrniti.
(201)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da industrija Unije ni mogla pravočasno racionalizirati svojih stroškov, da bi se odzvala na razvoj na svetovnem trgu. Druge strani so trdile, da so stroški dela in splošni stroški v Uniji višji kot v LRK.
(202)
Preiskava je pokazala, da so se stroški proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju stalno zniževali, razen za rezine, za katere so se stroški leta 2010 zmanjševali, leta 2011 in še v OP pa so se povečali in dosegli nekoliko višjo raven kot na začetku obravnavanega obdobja (glej uvodno izjavo 138). Produktivnost se je za module in celice povečala, za rezine pa zmanjšala. Kot je bilo omenjeno, industrija Unije zaradi povečanja dampinškega uvoza iz LRK in posledičnega znatnega cenovnega pritiska na trgu Unije ni mogla imeti koristi od zmanjšanja stroškov.
(203)
Omeniti je treba, da proizvajalci izvozniki v LRK nimajo primerjalnih prednosti v zvezi s surovinami (polisilicijem) in uporabljenimi stroji, saj so večinoma uvoženi iz Unije. Stroški dela in splošni stroški so v povprečju predstavljali manj kot 10 % celotnih stroškov za modul v OP in se zanje ne šteje, da so imeli pomembno vlogo.
(204)
Poleg tega je bilo zatrjeno, da so nekateri proizvajalci Unije nabavljali rezine, celice in/ali module v zadevni državi in jih nato prodali na trgu Unije kot svoje izdelke. Preiskava je pokazala, da je imel uvoz zadevnega izdelka iz industrije Unije v primerjavi s proizvodnjo Unije dopolnilni značaj in je bil njegov obseg omejen, zato zanj ne bi veljalo, da je prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(205)
Zato si je morala industrija Unije močno prizadevati za racionalizacijo svojih stroškov proizvodnje, da bi se prilagodila trendu nižanja cen uvoza iz LRK. Kljub prizadevanjem industrije Unije se ta racionalizacija stroškov ni mogla pokazati v prodajnih cenah zaradi znatnega nelojalnega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz.
(206)
Na tej podlagi je bilo treba vse navedene argumente zavrniti.
3.7 Konkurenca tankoslojnih fotonapetostnih izdelkov in drugih fotonapetostnih tehnologij
(207)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, konkurenca tankoslojnih fotonapetostnih izdelkov in drugih fotonapetostnih tehnologij, saj so te tehnologije medsebojno zamenljive in imajo enako končno uporabo.
(208)
Preiskava je pokazala, da se tankoslojni fotonapetostni izdelki izdelujejo iz drugačnih surovin in se zanje ne uporabljajo rezine iz kristalnega silicija. Na splošno imajo veliko manjši izkoristek pretvorbe in manjšo izhodno moč kot moduli iz kristalnega silicija. Posledično jih ni mogoče uporabljati na omejenih površinah, kot so strehe, torej niso povsem medsebojno zamenljivi z zadevnim izdelkom. Zato se kljub temu, da morda obstaja določena raven konkurence med tankoslojnimi izdelki in zadevnim izdelkom, ta konkurenca šteje za zanemarljivo.
(209)
Zato preiskava ni pokazala nobene povezave med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in konkurenco tankoslojnih fotonapetostnih in drugih fotonapetostnih tehnologij.
(210)
Na podlagi tega se ta argument zavrne.
3.8 Finančna kriza in njeni učinki
(211)
Zatrjeno je bilo, da sta finančna kriza in gospodarska recesija negativno vplivali na dostop industrije Unije do finančnih sredstev in tako povzročili škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(212)
Zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala. Ker je sončna industrija kapitalsko intenzivna, je zmožnost zbiranja kapitala ključnega pomena. Gospodarska recesija je imela določen vpliv na položaj industrije Unije. Vendar je preiskava pokazala, da se je kljub rasti trga Unije med letoma 2009 in 2011 položaj industrije Unije poslabšal zaradi dampinškega uvoza iz LRK, ki je močno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Zato je bilo ugotovljeno, da je povečanje dampinškega uvoza iz Kitajske okrepilo morebitne negativne učinke finančne krize in da je bil omejen dostop do finančnih sredstev v veliki meri posledica negativnih razmer na trgu, položaj in možnosti industrije Unije pa posledica dampinškega uvoza. Torej, čeprav je finančna kriza v določeni meri vplivala na položaj industrije Unije, ni mogla prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Argument je bil zato zavrnjen.
3.9 Izvoz industrije Unije
(213)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšal, za module zlasti med letoma 2009 in 2011, za celice pa med letom 2009 in prvo četrtino leta 2012, in da je zaradi tega nastala znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije.
(214)
Vendar, kot je prikazano v spodnji preglednici, je obseg izvoza modulov ostal na visoki ravni kljub rahlemu zmanjšanju v OP, raven povprečnih cen pa je bila v OP višja od povprečnih stroškov za module v celotnem obravnavanem obdobju. Zato to ni mogel biti vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s celicami je obseg izvoza predstavljal le približno 12 % celotnega obsega proizvodnje celic. Zato je lahko to kljub nizkim cenam v OP imelo le omejen vpliv na položaj industrije Unije. Kot zadnje, v zvezi z rezinami je izvoz predstavljal približno 24 % celotnega obsega proizvodnje in podobno je lahko to kljub nizkim izvoznim cenam v OP imelo le omejen vpliv na položaj industrije Unije. Argumente v zvezi s tem je bilo treba zato zavrniti.
Preglednica 13-a
Moduli
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza modulov v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009 = 100)
100
129
117
116
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009 = 100)
100
76
59
49
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 13-b
Celice
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza celic v MW
62
320
315
238
(Indeks 2009 = 100)
100
516
508
384
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 13-c
Rezine
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza rezin v MW
93
916
750
486
(Indeks 2009 = 100)
100
985
806
523
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009 = 100)
100
70
63
57
Vir:
Europressedienst.
(215)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da vpliv izvoza industrije Unije ni bil tako velik, da bi prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Zato je bilo treba argumente zainteresiranih strani v zvezi s tem zavrniti.
3.10 Odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji
(216)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije, odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Uniji in da je možnost povečanja proizvodnje poceni plina iz skrilavca v Uniji zmanjšala javne in zasebne naložbe v projekte na področju obnovljive energije.
(217)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja izdelka v preiskavi v celotnem obravnavanem obdobju znatno povečevala, kot je že omenjeno v uvodni izjavi 108. Poleg tega preiskava ni razkrila nobenih dejanskih dokazov, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi odkritja nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji. Trditev je bila zato zavrnjena.
3.11 Sistem Evropske unije za trgovanje z emisijami (ETS)
(218)
Ista stran je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica nizkih naložb v proizvodnjo sončne energije zaradi nizkih tržnih cen za emisijske kredite v zvezi s CO2 v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami.
(219)
Vendar ni bilo predloženih nobenih dokazov, prav tako pa preiskava ni razkrila dejanskih okoliščin, ki bi potrdile te trditve. Nasprotno, preiskava je pokazala, da se je potrošnja izdelka v preiskavi v obravnavanem obdobju znatno povečevala. Na podlagi tega je bila trditev zavrnjena.
3.12 Upravne odločitve
(220)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je znatna škoda, ki jo je utrpel vsaj en proizvajalec Unije, nastala zaradi napačnih upravnih odločitev. Te trditve so temeljile na letnih računovodskih izkazih in nekaterih informacijah iz pisma, ki ga je delničar družbe poslal drugim delničarjem.
(221)
Informacije iz dokumentacije niso pokazale, da je bila katera koli upravna odločitev zadevne družbe nenavadna ali nepremišljena ali da je vplivala na celotno industrijo Unije. Zato so bili argumenti v zvezi s tem zavrnjeni.
3.13 Druge vladne politike
(222)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi drugih vladnih politik, kot so politike na področju obnovljive energije, politike, namenjene spodbujanju inovacij, politike za skrajšanje upravnih postopkov, politike za spodbujanje trgovine in ureditve glede dostopa do omrežij, saj te politike koristijo proizvajalcem izvoznikom. Čeprav je res, da bi nekatere od navedenih politik lahko spodbudile uvoz iz drugih tretjih držav in splošno rast sončne industrije, pa bi te politike koristile tudi industriji Unije. Poleg tega te politike ne bi smele pomeniti, da bi uvoz v Unijo potekal po škodljivih dampinških cenah. Zato so bili argumenti v zvezi s tem zavrnjeni.
3.14 Sklep o vzročni zvezi
(223)
Preiskava je pokazala vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. Drugi morebitni vzroki za škodo, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, potrošnja, tarife za dovajanje toka, druga finančna podpora, odobrena industriji Unije, presežna zmogljivost, vpliv cen surovin, samopovzročena škoda, konkurenca tankoslojnih izdelkov, finančna kriza in njeni učinki, izvoz industrije Unije, odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji, upravne odločitve, sistemi Evropske unije trgovanja z emisijami in druge vladne politike, so bili analizirani in ugotovljeno je bilo, da nobeden ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(224)
Na podlagi zgornje analize, ki je pravilno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo zato začasno sklenjeno, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(225)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali tehtni razlogi, da sprejetje začasnih ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, družb na nabavnem in podrejenem trgu fotonapetostnega sektorja, uvoznikov, uporabnikov in potrošnikov zadevnega izdelka.
(226)
Po začetku preiskave se je javilo približno 150 gospodarskih subjektov. Posebni vprašalniki so bili poslani nepovezanim uvoznikom, gospodarskim subjektom, ki so višje v prodajni verigi, (vključno s proizvajalcem surovin in dobavitelji opreme za proizvodnjo izdelka v preiskavi), gospodarskim subjektom, ki so nižje v prodajni verigi, (vključno z razvijalci projektov in monterji) in organizaciji potrošnikov BEUC. Informacije so predložila tri združenja, ki so zastopala različne gospodarske subjekte (industrijo Unije, gospodarske subjekte, ki so višje ali nižje v prodajni verigi) v fotonapetostnem sektorju.
2. Interes industrije Unije
(227)
Industrija Unije je v OP neposredno zaposlovala približno 25 000 ljudi v proizvodnji in prodaji podobnega izdelka.
(228)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da so številni kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali negativne trende. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Dejansko so proizvajalci modulov, celic in rezin v Uniji v letu 2011 in v OP poslovali z izgubo. Zato so morali nekateri proizvajalci Unije že zapreti svoje proizvodne obrate, medtem ko so se nekateri drugi soočili z nesolventnostjo. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.
(229)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavili pravični pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s stroški proizvodnje in tako izboljšalo njeno dobičkonosnost. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njen celoten finančni položaj. Poleg tega bi morala industrija Unije imeti boljši dostop do kapitala in možnost, da še naprej vlaga v raziskave in razvoj ter inovacije na fotonapetostnem trgu. Preiskava je pokazala tudi, da je mogoče ponovno začeti poslovne dejavnosti proizvajalcev Unije, ki so morali ustaviti proizvodnjo zaradi pritiska kitajskega uvoza. Na splošno bi bilo v tem scenariju zavarovanih obstoječih 25 000 delovnih mest industrije Unije (v OP), poleg tega pa bi obstajala tudi utemeljena možnost za nadaljnjo širitev proizvodnje in povečanje števila delovnih mest.
(230)
Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se nadalje poslabšala. To kratko- in srednjeročno ne bi bilo vzdržno. Poleg velikega števila proizvajalcev Unije, ki so že bili prisiljeni zapustiti trg, kot je opisano v uvodni izjavi 157, bi zato lahko postali nesolventni tudi drugi proizvajalci, kar bi lahko kratko- do srednjeročno privedlo do verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije in posledičnega znatnega vpliva na obstoječa delovna mesta.
(231)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikov
(232)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 12, je bilo trgovanje z zadevnim izdelkom glavna poslovna dejavnost samo enega od treh vzorčenih uvoznikov.
(233)
Predložen je bil argument, da bo uvedba ukrepov za zadevni izdelek negativno vplivala na poslovne dejavnosti uvoznikov. Prvič, uvedba dajatev ne bi smela povzročiti ukinitve celotnega uvoza iz LRK. Drugič, čeprav se lahko pričakuje, da bi uvedba ukrepov lahko imela negativen vpliv na finančni položaj uvoznikov, ki uvažajo samo iz LRK, bi se lahko uvozniki, ki uvažajo iz različnih držav, zaradi verjetnega povečanja uvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na druge vire dobave.
(234)
Zato se začasno sklene, da bi uvedba predlagane ravni ukrepov lahko imela določen negativen vpliv na položaj nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka.
4. Interes gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi
(235)
Gospodarski subjekti, ki so višje v prodajni verigi, se večinoma ukvarjajo s proizvodnjo surovin ter proizvodnjo in inženiringom opreme za proizvajanje izdelka v preiskavi. Prejetih je bilo osem izpolnjenih vprašalnikov gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi. Opravljena sta bila dva preveritvena obiska, in sicer pri proizvajalcu surovin in proizvajalcu proizvodne opreme.
(236)
Na splošno se je dejavnost osmih sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi, v povezavi z izdelkom v preiskavi v OP spreminjala sorazmerno z njihovo celotno dejavnostjo in je le za eno sodelujočo družbo predstavljala 100 % njene dejavnosti, medtem ko se je pri ostalih družbah gibala med 6 % in 80 %. Dejavnost v zvezi z zadevnim izdelkom je v OP v povprečju predstavljala približno 41 % celotne dejavnosti sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi. V smislu delovnih mest je osem sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi, v OP zaposlovalo približno 4 200 ljudi. Dobičkonosnost se je glede na segment in posamezno družbo gibala od visokih stopenj do nekoliko negativne dobičkonosnosti. Preiskava je pokazala, da so navedeni gospodarski subjekti z negativno dobičkonosnostjo utrpeli škodo zaradi slabega položaja industrije Unije, saj so bile nekatere stranke, ki so jih izgubili, proizvajalci izdelka v preiskavi v Uniji, in zaradi zmanjšanja potrošnje.
(237)
Gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, so izdelke prodajali v Uniji, LRK in drugih tretjih državah. Povprečna porazdelitev prodaje je v OP ustrezala približno 20 % prodaje v Uniji, skoraj 50 % prodaje v LRK in približno 30 % prodaje v drugih tretjih državah.
(238)
Nekatere strani v sektorjih višje v prodajni verigi so trdile, da bi uvedba protidampinških ukrepov negativno vplivala na njihove poslovne dejavnosti, saj je LRK njihov glavni izvozni trg. Zatrjeno je bilo, da bi dajatve močno omejile uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo, zaradi česar bi LRK omejila uvoz polisilicija in proizvodne opreme iz Unije. Zato bi gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, domnevno morali zmanjšati svoje poslovne dejavnosti in število zaposlenih.
(239)
Najprej je treba opozoriti, da cilj dajatev ni odpraviti uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske, ampak ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje. Zato bi kitajski uvoz še naprej do določene mere oskrboval trg Unije, toda po poštenih cenah. Poleg tega je preiskava pokazala, da gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, delujejo globalno in so prisotni na različnih nacionalnih trgih, zato niso odvisni izključno od svojega izvoza v LRK. Zato je upravičeno domnevati, da bi na svetovnem fotonapetostnem trgu gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, verjetno lahko nadomestili morebitno zmanjšanje izvoza v LRK z izvozom na druge trge, za katere se glede na javno dostopne tržne raziskave pričakuje, da bodo rastli. V vsakem primeru se kitajski fotonapetostni trg že sooča z znatno presežno proizvodno zmogljivostjo, zato je vprašljivo, ali bi proizvajalci strojev v Uniji kratko- in srednjeročno lahko prodali več proizvodne opreme.
(240)
Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da vpliv protidampinških dajatev na proizvajalce strojev ne bi bil znaten, medtem ko bi lahko bil vpliv na dobavitelja surovin kratkoročno negativen zaradi morebitnega zmanjšanja njegove prodaje Kitajski.
5. Interes gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi
(241)
Gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, večinoma delujejo na področjih razvoja projektov, trženja in komunikacij ter montaže fotonapetostnih naprav. Prejetih je bilo 13 izpolnjenih vprašalnikov gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, vendar jih je bilo le sedem ustrezno izpolnjenih in primernih za smiselno oceno. Opravljena sta bila dva preveritvena obiska, in sicer v zvezi z razvojem fotonapetostnih projektov in montažo. Pri analizi izpolnjenih vprašalnikov, ki jih je predložilo 36 sodelujočih nepovezanih uvoznikov, se je izkazalo, da bi bilo treba nekatere od njih dejansko obravnavati kot gospodarske subjekte, ki so nižje v prodajni verigi, saj je njihova glavna dejavnost montaža. Ta zadeva bo v nadaljnjem poteku preiskave dodatno preiskana.
(242)
Na splošno se dejavnost gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, v zvezi z izdelkom v preiskavi razlikuje v primerjavi z njihovo celotno dejavnostjo. V povprečju je v OP predstavljala 41 %. Povprečna dobičkonosnost sodelujočih gospodarskih subjektov v zvezi z izdelkom v preiskavi je bila 11 % v OP. V smislu delovnih mest je sedem sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, v OP zaposlovalo približno 550 ljudi.
(243)
Podan je bil argument, da protidampinški ukrepi niso v interesu Unije, saj bodo zvišali ceno modulov in tako končne uporabnike/potrošnike odvrnili od izdelave naprav. Tako bi imeli gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, veliko manj naročil in bi morali zmanjšati svoje poslovanje. Ta ocena temelji na raziskavi podjetja Prognos o morebitnih izgubah delovnih mest, ki je bila predložena med preiskavo. Raziskava predvideva, da bo ogrožena velika večina delovnih mest na fotonapetostnem trgu Unije, če se dajatve uvedejo. V raziskavi je bila uporabljena ocena Evropskega industrijskega združenja za fotovoltaiko (European Photovoltaic Industry Association, EPIA), glede na katero je skupno število neposrednih delovnih mest v letu 2011 na vseh stopnjah fotonapetostnega trga Unije, vključno s proizvajalci, uvozniki in gospodarskimi subjekti v Uniji, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, enako 265 000. V raziskavi podjetja Prognos, v kateri se je ocena skupnega števila delovnih mest na fotonapetostnem trgu za leto 2011 upoštevala kot izhodišče, je bilo ugotovljeno, da bo v treh letih izgubljenih do 242 000 od 265 000 delovnih mest, odvisno od ravni dajatev. Domnevno bo večina delovnih mest izgubljenih na podrejenem trgu, ki je po navedbah podjetja Prognos v letu 2011 zaposloval približno 220 000 ljudi.
(244)
Preiskava ni potrdila zgoraj navedenega scenarija in je pokazala, da je v letih 2011 in 2012 ter v OP na fotonapetostnem trgu Unije obstajalo veliko manjše število neposrednih delovnih mest.
(245)
Najprej je preiskava vzbudila dvom o točnosti skupnega števila neposrednih delovnih mest na fotonapetostnem trgu, kot ga je ocenilo Evropsko industrijsko združenje za fotovoltaiko. Med preveritvenim obiskom pri EPIA se je zlasti izkazalo, da so bili podatki, na katerih je temeljilo ugotovljeno število 265 000, nenatančni in niso omogočali takšne ugotovitve. Informacije, pridobljene med preveritvenim obiskom, dejansko kažejo, da bi pri številu neposrednih delovnih mest na fotonapetostnem trgu, izračunanemu za leto 2011, obstajala možnost do 20-odstotnega odstopanja. Poleg tega ocena vključuje zaposlenost v drugih evropskih državah zunaj Evropske unije ter zaposlenost v zvezi s tankoslojnim izdelkom, ki ne spada na področje te preiskave.
(246)
Tudi če se je za analizo učinka ukrepov uporabila prvotna ocena števila delovnih mest, je kljub tem dvomom treba opozoriti na naslednja dejstva. Ocena zajema delovna mesta na fotonapetostnem trgu v Evropi v letu 2011, ki so bila povezana z zelo visokim številom fotonapetostnih naprav v EU v navedenem letu (približno 20 GW). Smiselno je domnevati, da se je zaradi znižanja ravni naprav, ki je dosegla približno 17,5 GW v OP in 15 GW v letu 2012, zmanjšalo zlasti število delovnih mest na podrejenem trgu, ki so neposredno povezana z ravnijo naprav. Zato je javno dostopni strokovni tisk navajal, da se je v Nemčiji, ki je največji nacionalni trg, zaposlitev v fotonapetostnem sektorju med letoma 2011 in 2012 zmanjšala s 128 000 na 100 000, kar vključuje delovna mesta na strani proizvajalcev. Poleg tega je preiskava vzbudila resne dvome o tem, ali je številka vključevala samo delovna mesta s polnim delovnim časom, namenjena zgolj fotonapetostni industriji. Preiskava je tako razkrila, da je fotonapetostna dejavnost zlasti na podrejenem trgu (naprave) na splošno le del veliko širše poslovne dejavnosti, primarna poslovna dejavnost pa so ogrevalne, električne ali vodovodne napeljave itd.
(247)
Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da bi uvedba ukrepov lahko privedla do zvišanja cen izdelka v preiskavi v Uniji in tako do kratkoročnega zmanjšanja števila montaž fotonapetostnih naprav. Kljub temu bi bila delovna mesta v tem delu trga negativno prizadeta le v omejenem obsegu, in sicer zaradi naslednjih dejstev. Prvič, dejavnost v zvezi s fotonapetostnimi napravami vsaj za nekaj monterjev pomeni le del njihovih poslovnih dejavnosti in je poleg tega sezonska. Zato bi morali imeti monterji možnost, da v razmerah zmanjšanega povpraševanja po fotonapetostnih napravah opravljajo druge dejavnosti. Ker so cilji v zvezi z obnovljivo energijo in energetsko učinkovitostjo, ki so bili dogovorjeni na ravni EU, pravno zavezujoči za države članice, je mogoče pričakovati, da se bo zaradi zmanjšanega povpraševanja po sončnih napravah povečalo povpraševanje po drugih oblikah obnovljive energije in energetske učinkovitosti. Mnogi od zaposlenih v sektorjih, ki so nižje v prodajni verigi, verjetno imajo potrebne veščine, da lahko izkoristijo povečano povpraševanje v teh sosednjih sektorjih. Drugič, glede na obstoječe dobičke na podrejenem trgu (glej uvodno izjavo 242) bi morali biti monterji sposobni prevzeti del zvišanja cen in tako omejiti vpliv na končne cene in na povpraševanje po fotonapetostnih napravah.
(248)
Neodvisno od uvedbe dajatev javno dostopne napovedi glede povpraševanja po fotonapetostnih napravah kažejo, da se bo povpraševanje v letu 2013 verjetno zmanjšalo, in sicer naj bi se letna raven naprav leta 2013 gibala med 9,8 GW in 16,5 GW, kar bi verjetno v vsakem primeru negativno vplivalo na število delovnih mest na podrejenem trgu.
(249)
Na koncu je treba omeniti, da bi se cene fotonapetostnih izdelkov verjetno v vsakem primeru zvišale, saj se zdi, da proizvodnja LRK, ki oskrbuje trg Unije, ustvarja velike izgube, kar je nevzdržen položaj.
(250)
Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da bi bil kratkoročni vpliv protidampinških dajatev na gospodarske subjekte, ki so nižje v prodajni verigi, v omejenem obsegu negativen zaradi večjega znižanja števila naprav kot v obratnem scenariju brez dajatev, ki so ga napovedala glavna raziskovalna središča, in v primeru, da gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, ne bodo mogli prevzeti dajatev. Kljub morebitnemu zmanjšanju povpraševanja po fotonapetostnih napravah bi morali biti monterji sposobni opravljati druge dejavnosti, povezane z drugimi viri zelene energije ali s primarno poslovno dejavnostjo monterjev, kot je navedeno zgoraj.
6. Interes končnih uporabnikov (potrošnikov)
(251)
Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih uporabnikov, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb. V tem primeru se navajata dve vrsti končnih uporabnikov: potrošniki (gospodinjstva) in drugi končni uporabniki (npr. institucije, družbe). Preiskava je pokazala, da so samo približno četrtino obstoječih fotonapetostnih naprav v Uniji (tako imenovanih strešnih, manjših naprav) naročili potrošniki. Ostale naprave (talne, industrijske in komercialne naprave večjih velikosti) so naročili drugi končni uporabniki.
(252)
Več strani je trdilo, da bi v primeru, da se uvedejo protidampinške dajatve, zvišanje cen fotonapetostnih modulov prizadelo potrošnike. Medtem ko se lahko pričakuje, da se bodo cene fotonapetostnih modulov na trgu EU zaradi dajatev nekoliko zvišale, je verjetno, da bo to potrošnike in druge končne uporabnike prizadelo le v omejenem obsegu, saj je preiskava pokazala, da cena modula predstavlja do 50 % celotnih stroškov za fotonapetostno napravo. Glede na stopnje dobička, ki ga ustvarjajo razvijalci projektov in monterji, je smiselno domnevati, da bi lahko morebitno zvišanje cen modulov vsaj delno prevzeli in ga tako ublažili v korist potrošnikov. Na podlagi razpoložljivih dokazov se začasno ugotavlja, da bo ukrepe na predlagani ravni dajatev vsaj delno prevzela dobavna veriga in zato ne bodo nujno povzročili zvišanja cen za potrošnike na maloprodajni ravni.
(253)
Poleg tega je treba opozoriti, da bi v primeru, da se dajatve ne uvedejo, potrošniki zaradi verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije v prihodnosti imeli samo en vir dobave modulov. V tem primeru bi kitajski proizvajalci izvozniki imeli možnost, da dodatno okrepijo svoj zelo močen položaj na trgu, kar bi lahko kratko- in srednjeročno povzročilo zvišanje cen v škodo potrošnikov/končnih uporabnikov. Kot je bilo omenjeno, bi se cene verjetno zvišale v vsakem primeru zaradi dejstva, da proizvodnja LRK ustvarja izgube.
(254)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da bi imela uvedba ukrepov na splošno omejen vpliv na potrošnike in druge končne uporabnike. To ni odvisno od vloge nacionalnih shem podpore pri spodbujanju povpraševanja po fotonapetostnih napravah, ki je omenjena v uvodni izjavi 182. Če se nacionalne sheme podpore prilagodijo višjim cenam sončnih plošč (z uvedbo višjih tarif za dovajanje toka), bi bilo mogoče povsem odpraviti vpliv na potrošnike.
7. Drugi argumenti
(255)
Nekatere strani so trdile, da industrija Unije ni sposobna oskrbovati trg EU v potrebnih količinah, zato v primeru uvedbe protidampinških dajatev obstaja resna nevarnost pomanjkanja v EU, kar bi lahko povzročilo dodatno zvišanje cen zadevnega izdelka.
(256)
Preiskava je pokazala, da je ta argument neupravičen. Proizvodna zmogljivost industrije Unije je od leta 2009 preslabo izkoriščena. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo modulov je bila v OP 41 %, dodatna neizkoriščena zmogljivost pa približno 5,7 GW; stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo celic je bila 63 % z dodatno neizkoriščeno zmogljivostjo približno 1,2 GW in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo rezin 55 % z dodatno neizkoriščeno zmogljivostjo približno 1,6 GW. Zato bi industrija Unije zaradi neizkoriščenih zmogljivosti lahko kratkoročno tekmovala za dodatni del trga. Smiselno je domnevati, da bo industrija Unije poleg tega srednjeročno razširila svoje proizvodne zmogljivosti, da bo lahko bolj izkoristila ekonomije obsega in omogočila nadaljnja znižanja cen. Poleg tega na svetu obstajajo tudi drugi viri dobave, ki so prisotni na trgu Unije in bodo lahko na njem tekmovali v primeru zmanjšanja uvoza kitajskih izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bila obstoječa neizkoriščena zmogljivost proizvodnje zunaj EU, razen na Kitajskem, v OP za module 5,6 GW, za celice 6 GW in za rezine 6 GW. Zato se sklene, da je skupna neizkoriščena zmogljivost EU in tretjih proizvajalcev zunaj EU zadostna, da kratkoročno dopolni morebitno zmanjšanje kitajskega uvoza v primeru, da bo povpraševanje po fotonapetostnih napravah v EU skladno z napovedmi glavnih raziskovalnih središč, kot je EPIA, za leto 2013 (med 9,8 GW in 16,5 GW) in za leto 2014 (med 9 GW in 17,1 GW).
(257)
Nekatere strani so trdile tudi, da bo uvedba protidampinških dajatev na zadevni izdelek škodila razvoju fotonapetostnega trga v Evropi in da zato ciljev agende 2020 EU v zvezi z obnovljivimi viri energije in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v EU ne bo mogoče doseči.
(258)
Prvič, cilji za leto 2020 niso odvisni izključno od sončne energije. Enako pomembne so tudi druge zelene energije, kot so: energija vetra in biomase, vodna energija itd. Ker sončni energiji ni pripisan določen odstotek za cilje za leto 2020, se pričakuje, da nekoliko nižje število fotonapetostnih naprav ne bo povzročilo povečanja splošnih stroškov za agendo 2020. Poleg tega je cena sončnih plošč le eden od številnih dejavnikov, ki so bistvenega pomena za razvoj fotonapetostne industrije v Evropi. Enako pomembni so: ugodna pravni in finančni okvir na evropski in nacionalni ravni, boljši dostop do financiranja projektov na področju obnovljive energije ter naložbe v raziskave in razvoj. V zvezi s financiranjem naložb v sončno energijo bo uvedba dajatev izboljšala položaj industrije Unije in celotnega fotonapetostnega sektorja. Zato bo verjetno izboljšala tudi dostop do kapitala tako za industrijo Unije kot tudi za vlagatelje v fotonapetostni sektor. Končno je treba opozoriti, da cilj dajatev ni odpraviti kitajski uvoz, ampak ponovno vzpostaviti pošteno konkurenco. Če se bo cena zadevnega izdelka zvišala, je na podlagi dokazov glede dobičkov, ustvarjenih na podrejenem trgu, mogoče domnevati, da bodo gospodarski subjekti na podrejenem trgu delno prevzeli zvišanje cene. Zato se cena modulov za končne uporabnike/potrošnike verjetno ne bo znatno povišala, povpraševanje po sončnih napravah pa bo mogoče ohraniti v napovedanem razponu.
(259)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi znatno negativno vplivala na druge politike EU.
8. Sklep o interesu Unije
(260)
Splošni pozitivni učinki na industrijo Unije odtehtajo verjeten negativen vpliv na druge udeležence na fotonapetostnem trgu, vključno s potrošniki/drugimi končnimi uporabniki.
(261)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(262)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(263)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne da bi se pri tem presegla ugotovljena stopnja dampinga.
(264)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi morali morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga ta industrija od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Zato se lahko na podlagi informacij iz pritožbe 10-odstotna stopnja prihodka od prodaje šteje za ustrezni minimum, za katerega bi lahko industrija Unije pričakovala, da ga bo dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza.
(265)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je stroškom proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije iz OP prištela zgoraj navedena 10-odstotna stopnja prihodka.
(266)
Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen in ustrezno prilagojena za stroške uvoza in carine, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(267)
Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom ali iz LRK ali ki so od tam poslani uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(268)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe, ki so vzorčene ali sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale.
(269)
Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.
(270)
Predlagane stopnje začasnih protidampinških dajatev so:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja dajatve
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Druge sodelujoče družbe (Priloga)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Vse druge družbe
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Navedeni protidampinški ukrepi se začasno določijo v obliki dajatev ad valorem.
(272)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, tj. navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posameznimi navedenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(273)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(274)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(275)
Kot je navedeno v oddelku 5 obvestila o začetku, Komisija trenutno presoja, ali je vse zadevne izdelke, izvožene iz LRK, mogoče šteti za izdelke s poreklom iz LRK. To je zlasti pomembno v primeru modulov, ki lahko vključujejo sestavne dele iz različnih držav. V skladu s členom 1(3) osnovne protidampinške uredbe je država izvoznica dampinškega izdelka lahko posredniška država. Opozoriti je treba tudi, da se pritožba nanaša na uvoz iz LRK, vendar ne navaja njegovega porekla. Poleg tega izsledki protidampinških in izravnalnih preiskav, ki so jih izvedle ZDA v zvezi z istim izdelkom, uvoženim iz LRK, poudarjajo zapletenost proizvodnih in montažnih postopkov, ki lahko dodelijo status porekla ali ne (9). Na podlagi teh ugotovitev in brez poseganja v sklep, ki bo sprejet v zvezi s temi zadevami v zaključni fazi, se šteje za primerno, da se morajo začasni ukrepi uporabljati za izdelek v preiskavi s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan, razen če se izdelek šteje za izdelek v tranzitu v smislu člena V GATT.
(276)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), je Komisija z Uredbo (EU) št. 182/2013 določila, da je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan, registrirati. To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških in izravnalnih ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna protisubvencijska uredba“) (10).
(277)
V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na zgoraj navedene ugotovitve je treba registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe ukiniti.
(278)
V zvezi z vzporedno protisubvencijsko preiskavo, ki jo je začela Komisija v skladu s členom 10 osnovne protisubvencijske uredbe z obvestilom, ki je bilo 8. novembra 2012 objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (11), se mora registracija uvoza nadaljevati v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe.
(279)
V tej fazi postopka ni mogoče sprejeti odločitve glede morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov.
(280)
Glede na izjemne okoliščine tega postopka, predvsem ker zadeva izdelek na tržišču, ki kratkoročno zahteva stabilno ponudbo, se šteje, da je postopna uvedba začasnih protidampinških ukrepov primerna. Proizvajalci Unije kratkoročno ne morejo zagotoviti ustreznih količin, ki bi bile potrebne, če bi raven uvoza padla zaradi ukrepov predvsem zato, ker je bila industriji Unije v OP povzročena škoda zaradi nepoštenih trgovinskih praks zadevne države. Postopna uvedba protidampinške dajatve bo industriji Unije omogočila, da v kratkem roku poveča svojo ponudbo. Poleg tega bo zadevni izdelek še naprej dostopen v količinah, ki ustrezajo povpraševanju, če bo industrija Unije imela na voljo dodaten čas, da poveča raven svoje proizvodnje. Zato se šteje, da je uvedba dajatev v dveh korakih primerna.
I. KONČNA DOLOČBA
(281)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz Uredbe, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatve iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatve morda treba ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz fotonapetostnih modulov ali plošč na osnovi kristalnega silicija in vrst celic in rezin, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija (celice in rezine so debeline največ 400 mikrometrov), ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 (oznake TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razen če so v tranzitu v smislu člena V GATT.
Naslednje vrste izdelka so izključene iz opredelitve zadevnega izdelka:
-
sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije,
-
tankoslojni fotonapetostni izdelki,
-
fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
(i)
od začetka veljavnosti te uredbe do 5. avgusta 2013:
Družba
Stopnja dajatve
Vse družbe
11,8 %
(ii)
od 6. avgusta 2013:
Družba
Stopnja dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
48,6 %
B796
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Družbe iz Priloge
47,6 %
Vse druge družbe
67,9 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Uredba (EU) št. 182/2013 se spremeni:
1.
Vstavita se nov razdelek G in nova uvodna izjava 22:
„G. UKINITEV REGISTRACIJE ZARADI ZAŠČITE PROTI DAMPINŠKEMU UVOZU
(22)
Začasna protidampinška dajatev od 6. junija 2013 zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato registracija uvoza ni več potrebna za zaščito proti dampinškemu uvozu.“
2.
V členu 1(1) se besede „členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in“ črtajo.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. junija 2013