РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1195/2014
z dne 29. oktobra 2014
o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 12 Uredbe,
po posvetovanju z državami članicami,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“) na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije („zadevna država“) v Unijo. Popravek obvestila o začetku je bil 4. septembra 2014 (3) objavljen v Uradnem listu.
(2)
Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju nekaterih šarenk in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, to pa je po mnenju Komisije zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(3)
Pred začetkom postopka je Komisija vlado Turčije („turška vlada“) v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je turško vlado povabila na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev.
(4)
Turška vlada je sprejela posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Med posvetovanji sporazumna rešitev ni bila dosežena. Po posvetovanjih je turška vlada predložila svoja stališča. Komisija je te pripombe upoštevala.
2. Vzporedni protidampinški postopek
(5)
Komisija je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4), napovedala začetek protidampinške preiskave glede uvoza istega izdelka s poreklom iz Turčije v Unijo.
(6)
Analizi škode, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, temeljita na isti opredelitvi industrije Unije, istih reprezentativnih proizvajalcih Unije in istem obdobju preiskave ter sta privedli do enakih sklepov, če ni določeno drugače. To se je štelo za primerno zaradi poenostavitve analize škode ter oblikovanja doslednih ugotovitev. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, predložene v katerem koli od teh dveh postopkov, upoštevane v obeh preiskavah.
3. Zainteresirane strani
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Turčiji in turške organe ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju.
(8)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pripomb ni bilo.
4. Vzorčenje
(9)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe lahko odloči za vzorčenje zainteresiranih strani, zlasti proizvajalcev Unije, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.
4.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(10)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 27(1) osnovne uredbe in glede na to, da je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 proizvajalcev v obliki malih in srednje velikih podjetij (MSP), je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdelitev in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi). Ta vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so na podlagi podatkov iz pritožbe predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
4.2 Vzorčenje uvoznikov
(11)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(12)
Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.
4.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(13)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Turčiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala Stalno misijo Republike Turčije pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(14)
Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza nekaterih šarenk v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, predstavlja celoten izvoz iz Turčije v Unijo.
(15)
Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je bila upoštevana tudi geografska porazdeljenost. Podjetja iz vzorčene skupine predstavljajo skoraj 64 % prijavljenega izvoza v Unijo in se nahajajo v dveh različnih regijah.
(16)
V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in turškimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Eno podjetje je izpodbijalo izbor vzorčenih podjetij in trdilo, da bi moralo biti vključeno v vzorec. Zatrjevalo je, da izključno proizvaja, predeluje in prodaja postrvi (tj. da ne opravlja drugih dejavnosti) že od leta 1971, kar pomeni, da je bilo prvi proizvajalec zadevnega izdelka v Turčiji. Poleg tega je trdilo, da ima znaten obseg prodaje na domačem trgu, in še, da je največji proizvajalec v regiji Marmara.
(17)
Komisija opozarja, da so bila vzorčena podjetja izbrana na podlagi največjega obsega v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da predlagani vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je tak vzorec reprezentativen za položaj turške industrije. Poleg tega se vzorčena podjetja nahajajo v dveh različnih regijah (od treh zastopanih), kar za namene preiskave zadošča. Zato Komisija meni, da vzorčena podjetja ustrezajo največjemu reprezentativnemu obsegu uvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.
5. Individualna preiskava
(18)
Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Komisija v tej fazi preiskave ni sprejela nobene odločitve glede zahtev po individualni preiskavi. V končni fazi preiskave bo odločila, ali bo odobrila individualne preiskave.
6. Odgovori na vprašalnik
(19)
Komisija je poslala vprašalnike turški vladi, vsem vzorčenim podjetjem v Uniji, trem uvoznikom in vzorčenim skupinam proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.
(20)
Tri podjetja v skupini turških proizvajalcev izvoznikov so zahtevala izvzetje iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Eno od teh podjetij je trdilo, da je bilo v glavnem dejavno v proizvodnji brancinov in orad ter proizvaja samo majhen obseg zadevnega izdelka. Drugo podjetje upravlja majhno samopostrežno trgovino in se z zadevnim izdelkom ukvarja le kot z obrobno dejavnostjo, tretje podjetje pa je bil povezani uvoznik, ki v obdobju preiskave ni imel znatne prodaje zadevnega izdelka. Komisija se je odločila, da podjetje, ki upravlja majhno samopostrežno trgovino, izvzame iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Vendar pa je vztrajala pri stališču, da morata podjetje, dejavno predvsem v proizvodnji brancinov in orad, ter povezani uvoznik izpolniti vprašalnik, ker je obseg proizvodnje (v primeru proizvajalca izvoznika) ali obseg trgovine (v primeru povezanega uvoznika) še vedno znaten.
(21)
Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od turške vlade, vseh drugih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji in podjetij, ki zahtevajo individualno preiskavo.
7. Preveritveni obiski
(22)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencije, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francija,
-
Danaqua, Grindsted, Danska,
-
Danforel A/S, Grindsted, Danska,
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Danska,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poljska,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španija,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italija,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španija;
(b)
proizvajalci izvozniki v Turčiji:
-
skupina povezanih podjetij „GMS“, Bodrum, Turčija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști,
-
skupina povezanih podjetij „Kilic“, Bodrum, Turčija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina povezanih podjetij „Özpekler“, Denizli, Turčija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turčija;
(c)
vlada Turčije:
-
Ministrstvo za gospodarstvo, Ankara, Turčija,
-
Ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in živinorejo, Ankara, Turčija;
(d)
uvozniki v Uniji, povezani s turškimi izvozniki:
-
Spador S.R.L. („Spador“),
-
Ternäben Service GmbH („TSG“),
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“);
(e)
proizvajalec Unije (predelovalec), povezan s proizvajalcem izvoznikom v Turčiji (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z. o.o., Poljska („TPL“).
8. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(23)
Preiskava subvencije in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek je šarenka (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
s poreklom iz Turčije, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 („zadevni izdelek“).
(25)
Kot navedeno v uvodni izjavi 1, je bila opredelitev zadevnega izdelka predmet popravka. Popravek je bil izključno redakcijski in ni vplival na obseg izdelka.
2. Podobni izdelek
(26)
Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije in/ali se izvaža v Unijo, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo.
(27)
Komisija se je v tej fazi odločila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. Trditve v zvezi z obsegom izdelka
(28)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah teh strani se ta od nedimljene postrvi razlikuje v proizvodnem procesu ter fizikalnih, tehničnih in kemičnih značilnostih. Poleg tega so turški organi trdili, da se stroškovna struktura proizvajalcev dimljenih filetov znatno razlikuje od stroškovne strukture drugih proizvajalcev, kar bi lahko pomenilo, da dimljeni in nedimljeni izdelki niso en sam izdelek. Nazadnje, te strani so se sklicevale na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi s podobnimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni leta 2004 (5) in 2005 (6), v okviru katerih so bili dimljeni izdelki obravnavani zunaj obsega izdelka. Strani so se sklicevale predvsem na uvodno izjavo 9 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (7), ki naj bi potrjevala, da proces dimljenja spremeni osnovne značilnosti zadevnega izdelka. Na tej podlagi bi bilo treba v sedanji preiskavi dimljene postrvi izključiti iz obsega izdelka.
(29)
Preiskava je pokazala, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, ki so zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Zlasti so imele vse postrvi enake bistvene značilnosti (kemične, prehranske ali druge), ki jih ribe zaradi predelave niso izgubile, posledice predelave pa so se kazale samo v različnih predstavitvah, ki so predstavljale zgolj različne načine konzerviranja rib pred nadaljnjo predelavo, pripravo, kuhanjem ali uživanjem. Zato je bilo sklenjeno, da konzerviranje z dimljenjem bistveno ne spremeni osnovnih fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti izdelka.
(30)
V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi in stroškovnimi strukturami strani niso pojasnile, kakšen vpliv bi imel ta vidik na sklep, da so dimljeni in nedimljeni izdelki en sam izdelek. V vsakem primeru morebitne razlike v proizvodnih procesih same po sebi nimajo vpliva na opredelitev obsega izdelka. Poleg tega se v tem posebnem primeru proizvodni proces in stroškovna struktura pri dimljenih filetih nista bistveno razlikovala od proizvodnega procesa in stroškovne strukture pri drugih predstavitvah postrvi. Glavni stroškovni element vsake predstavitve so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), porabe energije in stroške iker ali mladic. Zato bi bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.
(31)
V predhodnih preiskavah, na katere so se zainteresirane strani sklicevale, v nasprotju s sedanjo preiskavo dimljeni izdelki niso bili vključeni v pritožbo, ki je privedla do začetka postopka. Zato niso bili vključeni v obseg teh preiskav in posledično niso bili preiskovani. V uvodni izjavi 9 Uredbe (ES) št. 437/2004 je obravnavana trditev zainteresirane strani, da bi bilo treba zamrznjeno celo ribo in filete izločiti iz postopkov. Vendar pa v preiskavi ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo treba dimljene izdelke izključiti iz obsega izdelka. Na podlagi ugotovitve v okviru sedanje preiskave, in sicer da imajo vse predstavitve postrvi enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, bi bilo treba to trditev zavrniti.
(32)
Iz zgoraj navedenih razlogov je bila trditev, da bi bilo treba dimljene izdelke izločiti iz obsega izdelka, v tej fazi zavrnjena.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(33)
Pritožnik je trdil, da turška vlada subvencionira sektor akvakulture. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o več subvencijskih praksah, vključenih v zakonodajo in številne strateške dokumente, ki so podlaga za državno podporo v tem sektorju.
(34)
Komisija je pregledala in analizirala dokumente, navedene v pritožbi, ter dodatne dokumente, ki so jih med preiskavo predložili turška vlada in vzorčeni proizvajalci izvozniki, ter ugotovila, da je iz vseh teh dokumentov razvidno, da je sektor akvakulture v Republiki Turčiji na mnogih področjih deležen številnih ugodnosti.
(35)
Odločitev turških organov, da bodo posebej subvencionirali sektor akvakulture, sega v leto 2003, posledica te odločitve pa je bila dodelitev visokih zneskov javnih sredstev turškim proizvajalcem in izvoznikom v zadnjih desetih letih.
(36)
V okviru posvetovanj med turško vlado in Komisijo pred začetkom preiskave, ki so omenjena v uvodnih izjavah 3 in 4, turška vlada ni izpodbijala obstoja nobene od preiskovanih shem.
2. Preiskovane sheme
(37)
Komisija je vprašalnike poslala turški vladi in vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, pri čemer je zahtevala informacije o naslednjih shemah, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij industriji akvakulture:
-
državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture,
-
oprostitev plačila carine,
-
oprostitev plačila DDV,
-
znižanje davkov,
-
prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delodajalec),
-
podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer,
-
dodelitev zemljišč,
-
podpora pri odmerjanju davka od dohodka,
-
prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delojemalec),
-
neposredne subvencije za proizvajalce postrvi,
-
neposredne subvencije za gojitelje postrvi,
-
neposredne subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi,
-
posebna podpora za mladice,
-
subvencionirana posojila in zavarovanja za proizvajalce postrvi,
-
ugodne obrestne mere, ki jih je za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočila banka Ziraat Bankasi,
-
ugodne obrestne mere, ki so jih za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočile kmetijske kreditne zadruge,
-
kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij,
-
subvencije za svetovanje,
-
subvencije za ribiška plovila,
-
nakup goriva za ribiške čolne (davčna olajšava za gorivo),
-
razrez ribiških plovil,
-
druge subvencije in drugi subvencijski programi.
3. Državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture
3.1 Uvod
(38)
Turška vlada je uvedla shemo podpore za podjetja, ki vlagajo sredstva v nekaterih sektorjih in regijah, med drugim v sektorju akvakulture. Namen te sheme je:
-
povečati proizvodnjo in zaposlenost,
-
spodbujati velike naložbe, ki prispevajo k mednarodni konkurenčnosti,
-
spodbujati neposredne tuje naložbe,
-
podpirati naložbe za varstvo okolja ter dejavnosti na področju raziskav in razvoja v skladu s cilji, opisanimi v različnih razvojnih načrtih Turčije in letnih programih, ki so opredeljeni spodaj.
3.2 Pravna podlaga
(39)
Naslednje pravne določbe določajo državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture: Turški odlok št. 2012/3305 o državni podpori za naložbe z dne 19. junija 2012, objavljen v Uradnem listu št. 28328, in Sporočilo št. 2012/1 o izvajanju odloka o državni podpori za naložbe z dne 20. junija 2012, objavljeno v Uradnem listu št. 28329.
3.3 Ugotovitve preiskave
(40)
Čeprav turški odlok št. 2012/3305 predstavlja podporno shemo, ki je relevantna za obdobje preiskave, so bile podobne določbe v veljavi že od leta 2006 in tudi pred tem. To dejstvo je pomembno, saj je subvencije, povezane z nakupom osnovnih sredstev, kot so subvencije za naložbe, mogoče razporediti v obdobje preiskave, čeprav so bile dodeljene pred obdobjem preiskave.
(41)
Preiskava je potrdila obstoj različnih shem državne podpore. Proizvodnja akvakulture je izrecno navedena v Prilogi 2/A Odloka št. 2012/3305 med sektorji, ki lahko uživajo ugodnosti na podlagi spodbud, kot so oprostitev plačila davka na dodano vrednost („DDV“), oprostitev plačila carin, znižanje davkov, prispevki k naložbam, prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delodajalec), dodelitev zemljišč, podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer, podpora pri odmerjanju davka od dohodka in prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delojemalec). Glede na stopnjo gospodarskega razvoja v šestih regijah, opredeljenih v Odloku št. 2012/3305, se lahko intenzivnost pomoči razlikuje.
(42)
Čeprav je preiskava potrdila obstoj „regionalnih naložbenih“ programov, nobeno od vzorčenih podjetij ni uživalo ugodnosti vseh shem. Nekaj jih je uživalo ugodnosti oprostitve plačila DDV in carin, ki se uporablja enako v vseh šestih regijah v Turčiji. Ker pa so vzorčena podjetja kupovala stroje in opremo od podjetij Unije v okviru carinske unije EU-Turčija, niso bila dolžna plačati carine. Poleg tega Turčija uporablja sistem vstopnega in izstopnega DDV, zato so ugodnosti, pridobljene v obdobju preiskave, predstavljale le časovno prednost dveh mesecev, dokler davčni organi podjetjem niso povrnili plačanega DDV. Dejanska ugodnost bi bile obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen. Ta ugodnost je zanemarljiva in ni bila nadalje analizirana.
(43)
Eno vzorčeno podjetje je uživalo ugodnost znižanja davkov, ker je nakup strojev opravilo v okviru zgoraj navedene uredbe o državni podpori za naložbe. Namesto splošno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % je plačalo samo davek v višini 4 %.
(44)
Isto vzorčeno podjetje je prav tako uživalo ugodnosti programa podpore pri prispevkih za socialno varnost. Kot imetnik certifikata za spodbujanje naložb je uživalo ugodnosti subvencioniranih prispevkov, ki jih plačajo delodajalci in delojemalci. Po zaključku teh vlaganj je zavod za socialno zavarovanje za novoustanovljena delovna mesta prevzel delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plačajo delodajalec in delojemalci ter ustreza minimalni plači. Shemo je financiralo ministrstvo za gospodarstvo.
3.4 Sklep
(45)
Državna podpora za naložbe se začasno šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, kadar ima državna podpora obliko davčne spodbude, tj. kadar je prihodek vlade, ki je sicer zapadel, opuščen ali ni izterjan.
(46)
Subvencija je specifična in proti njej se lahko uvede izravnalni ukrep, ker je ugodnost subvencije posebej omejena na seznam gospodarskih sektorjev. Dostop do subvencije je nadalje omejen na nekatera podjetja, ki delujejo v določenih sektorjih. Poleg tega subvencija ne izpolnjuje zahtev o nespecifičnosti iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe glede na število in vrsto omejitev, ki veljajo za nekatere sektorje, predvsem omejitev na nekatere vrste podjetij ali omejitev za popolno izključitev nekaterih sektorjev.
(47)
Akvakultura je izrecno imenovana v Prilogi 2A zadevnega odloka kot ena od dejavnosti, ki so lahko upravičene do te vrste oprostitve davka. Priloga 4 k odloku navaja sektorje, ki niso upravičeni do ugodnosti na podlagi spodbud v okviru te sheme.
(48)
Zato se v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe zgoraj navedene subvencije štejejo za finančni prispevek vlade, ki pomeni ugodnost za prejemnike.
3.5 Izračun zneska subvencije
(49)
Eno podjetje je uživalo ugodnost v okviru zgoraj navedenih shem. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.
4. Neposredne subvencije za proizvajalce postrvi
4.1 Uvod
(50)
Neposredne subvencije na kilogram proizvedene postrvi predstavljajo subvencijsko shemo z največ ugodnostmi za zadevni izdelek. Te subvencije so vsako leto pregledane v okviru letnega pregleda kmetijskih subvencij.
4.2 Pravna podlaga
(51)
Neposredne subvencije so določene v naslednjih pravnih določbah: turški odlok št. 2013/4463 o kmetijskih subvencijah v letu 2013 z dne 7. marca 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28612 dne 8. aprila 2013 (uporablja se retroaktivno od 1. januarja 2013).
4.3 Ugotovitve preiskave
(52)
Preiskava je potrdila obstoj neposrednih subvencij za postrvi. Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave stopnja subvencije na kilogram postrvi določena na 0,65 TRY/kg za proizvodnjo do 250 ton na leto. Polovica tega zneska (0,325 TRY/kg) je bila odobrena za proizvedene količine med 251 in 500 tonami na leto, nobena subvencija pa ni bila odobrena za proizvedene količine nad 500 tonami. Subvencija je bila odobrena proizvajalcem zadevnega izdelka z licenco ministrstva za prehrano, kmetijstvo in živinorejo.
(53)
Preden se kakršno koli plačilo izvede, morajo biti proizvajalci registrirani v registru akvakulture na ministrstvu za prehrano, kmetijstvo in živinorejo. Zanje veljajo redni in nenapovedani inšpekcijski obiski.
(54)
Tri od štirih vzorčenih skupin podjetij so v obdobju preiskave uživale ugodnosti neposrednih subvencij, ker so postrvi gojile same. Največja skupina, Ternaeben, pa postrvi ni gojila, ampak jih je kupovala (večinoma žive in zamrznjene cele ribe) od nepovezanih gojiteljev in predelovala. Zato ni prejemala neposrednih subvencij. Posledično se je zastavilo vprašanje, ali so se ugodnosti neposrednih subvencij uporabljale tako za Ternaeben kot tudi za druge tri vzorčene skupine podjetij, ki postrvi niso samo gojile, ampak so jih tudi kupovale od nepovezanih podjetij z namenom predelave.
(55)
Komisija v zvezi s tem poudarja, da zadevni izdelek vključuje tako neposredno subvencionirane surovine, tj. žive postrvi, kot tudi izdelke s konca proizvodne verige (sveže, zamrznjene cele ribe, filete, dimljene postrvi). Ker je proizvodnja živih postrvi subvencionirana, ugodnosti te sheme pa uživajo praktični vsi gojitelji postrvi v Turčiji, imajo od te sheme za neposredno subvencioniranje koristi tudi vsi proizvajalci zadevnega izdelka (tj. živih postrvi in izdelkov s konca proizvodne verige) ne glede na to, ali postrvi gojijo sami ali jih kupujejo za nadaljnjo predelavo.
(56)
Ugodnosti za proizvajalce zadevnega izdelka je v vsakem primeru mogoče dokazati. V zvezi s tem je Komisija primerjala stroške gojenja treh vzorčenih podjetij, ki postrvi gojijo sama (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička), s ceno, plačano za nakup živih ali ohlajenih rib pri nepovezanih dobaviteljih. Komisija je ugotovila, da je bila pri vseh treh podjetjih nakupna cena za žive, ohlajene ribe nižja od povprečnih stroškov gojenja.
(57)
Kar zadeva skupino Ternaeben, je Komisija primerjala povprečne stroške gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička) s posameznimi povprečnimi nakupnimi cenami, ki jih je skupina Ternaeben plačala za ohlajene ali žive ribe. Ugotovljeno je bilo, da so bili povprečni stroški gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij višji od povprečne nakupne cene, ki jo je plačala skupina Ternaeben. Ugotovljeno je bilo, da je njena povprečna prodajna cena v skladu z drugimi vzorčenimi podjetji.
(58)
Zato Komisija meni, da so vzorčena podjetja uživala ugodnosti sheme za neposredno subvencioniranje, tudi ko so kupovala postrvi od nepovezanih podjetij.
(59)
Pritožnik je trdil, da je bila dodatna podpora namenjena ekološki proizvodnji postrvi in proizvodnji mladic, pri čemer se je pri proizvodnji mladic plačilo izvedlo po kosu. Preiskava je potrdila obstoj plačil v dodatno podporo, namenjenih ekološki proizvodnji postrvi. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v Turčiji obstajalo le eno podjetje za ekološko proizvodnjo postrvi, ki pa je nedavno šlo v stečaj. Posledično v obdobju preiskave niso bile dodeljene nobene subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi.
(60)
Poleg tega je Komisija ugotovila, da je posebna podpora za proizvodnjo mladic obstajala leta 2012, vendar je bila leta 2013 opuščena, ker je raven proizvodnje mladic v Turčiji že izpolnila tržne potrebe.
4.4 Sklep
(61)
Na podlagi ugotovitev preiskave je Komisija začasno sklenila, da ima zgoraj navedeni javni prispevek obliko neposrednih nepovratnih sredstev v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe in s tem turškim proizvajalcem postrvi v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe prinaša neposredne ugodnosti. „Ugodnost“ je dodeljena, ker neposredno financiranje (nepovratna sredstva) zagotavljajo javni organi brez obrestne mere ali licenčnine. Taka prosta sredstva na trgu običajno niso na voljo.
(62)
Shema za neposredno subvencioniranje je specifična in proti tej shemi se lahko uvede izravnalni ukrep v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker je dostop do nje omejen na nekatera podjetja. Podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo, so izrecno navedena in postrv je jasno opredeljena kot ena od vrst, ki uživajo ugodnosti te subvencijske sheme. Ta neposredna nepovratna sredstva so specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture.
4.5 Izračun zneska subvencije
(63)
Skupne ugodnosti za posamezno podjetje so predstavljale povprečni znesek neposredne subvencije, prejet v obdobju preiskave za lastne gojene žive ribe, in povprečni znesek subvencije, ki ga je dodelila turška vlada, izračunan na podlagi vseh dodeljenih subvencij in deljen s skupnim zneskom proizvodnje postrvi v Turčiji, za kupljene žive ribe.
(64)
Spodnja preglednica kaže začasno določen znesek ugodnosti teh nepovratnih sredstev, ki so opredeljena zgoraj, pri čemer je ugodnost znesek, ki so ga zadevna podjetja prejela v obdobju preiskave.
Neposredne in posredne subvencije
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencionirana posojila
5.1 Uvod
(65)
Nekateri javni in zasebni subjekti so podjetjem, ki delujejo v sektorju akvakulture, zagotavljali ugodnejša posojila. Glavni zadevni subjekti so opisani v nadaljevanju.
(66)
Kmetijske kreditne zadruge („KKZ“) so subjekti zasebnega prava, ki so jih ustanovili kmetijski pridelovalci (tj. fizične osebe ali pravni subjekti, ki se ukvarjajo s kmetijsko pridelavo) v Turčiji, da bi lažje izpolnili svoje finančne potrebe pri poslovanju.
(67)
Kmetijska banka Republike Turčije (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi ali„Ziraat Bankasi“) je banka v državni lasti in javni organ, njene delnice pa so v izključni lasti podsekretariata ministrstva za finance. V okviru vladnega programa iz uvodne izjave 70, ki se je uporabljal tudi v obdobju preiskave, banka Ziraat Bankasi zagotavlja ugodnejša posojila sektorju akvakulture za spodbujanje kmetijske proizvodnje in kmetijsko-predelovalne industrije. V zvezi s tem svet ministrov letno določa trajanje, postopke in načela programa, zakladnica pa prenese preostali znesek plačila obresti, ki ustreza diskontirani obrestni meri, na banko Ziraat Bankasi. Zato se šteje, da je banki Ziraat Bankasi zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.
(68)
Organizacija za razvoj malih in srednjih podjetij („KOSGEB“) je javni organ, katerega cilj je povečati delež malih in srednjih podjetij („MSP“) v gospodarskem in socialnem razvoju z zagotavljanjem kakovostnih storitev in podpore za razvoj konkurenčnosti MSP in razširjanje kulture podjetništva. KOSGEB spada v pristojnost ministrstva za znanost, industrijo in tehnologijo ter je deloma neodvisen.
(69)
Banka Türk Eximbank („Eximbank“) je v celoti v državni lasti in je javni organ, ki deluje kot glavni instrument turške vlade za spodbujanje izvoza v okviru trajnostne izvozne strategije za Turčijo, turška vlada pa ji je podelila koncesijo dne 21. avgusta 1987 z Odlokom št. 87/11914, ki je bil sprejet po Odredbi št. 3332. Banki Eximbank je turška vlada zaupala podporo zunanje trgovine in turških pogodbenikov/vlagateljev, ki delujejo na tujem, da bi se povečal izvoz turških podjetij in okrepila njihova mednarodna konkurenčnost. Zato se šteje, da je banki Eximbank zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.
5.2 Pravna podlaga
(70)
Subvencionirana posojila določajo naslednje pravne določbe: turški odlok št. 2013/4271 z dne 16. februarja 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28561, o razširitvi investicijskih posojil z ugodno obrestno mero in posojil za podjetja banke Ziraat Bankasi in KKZ v letu 2013, turški odlok št. 2010/27612, objavljen v Uradnem listu15. junija 2010, o posojilih z ničelno obrestno mero za MSP in turški zakon št. 3332 z dne 31. marca 1987, objavljen v Uradnem listu št. 19417 (a) o izvoznih kreditih banke Eximbank, izvoznoposojilne banke Turčije.
5.3 Ugotovitve preiskave
(71)
Ugodnejša posojila banke Eximbank in KOSGEB so bila preiskana na podlagi posameznih trditev iz pritožbe glede subvencioniranih posojil. Preiskava je potrdila obstoj posojil z ugodno obrestno mero. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti posojil, ki bi jih odobrila KKZ.
(72)
Komisija je ugotovila, da je v obdobju preiskave banka Ziraat Bankasi enemu vzorčenemu podjetju odobrila štiri ugodnejša posojila v skladu z določbami Odloka št. 4271/2013. V okviru posojil za akvakulturo je banka Ziraat Bankasi razširila investicijska posojila za nakup strojev in opreme, poleg tega je nadalje razširila operativna posojila za financiranje operativnih stroškov.
(73)
Poleg ugodnejših posojil banke Ziraat Bankasi je eno vzorčeno podjetje uživalo ugodnosti posojila z ničelno obrestno mero v skladu z Odlokom št. 2010/27612, na podlagi katerega KOSGEB upravlja različne programe podpore za MSP. MSP, ki so dejavna v sektorju akvakulture, so prav tako upravičena do ugodnosti na podlagi teh programov podpore.
(74)
Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je banka Eximbank enemu vzorčenemu podjetju odobrila dve posojili z ugodno obrestno mero, drugemu vzorčenemu podjetju pa šest posojil z ugodno obrestno mero. Predstavniki banke Eximbank so med preveritvenim obiskom v prisotnosti predstavnikov turške vlade potrdili, da banka Eximbank turškim izvoznikom odobri posojila pod boljšimi pogoji, kot so na splošno na voljo na trgu.
5.4 Sklep
(75)
Zgoraj navedena posojila z ugodno obrestno mero se začasno štejejo za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe.
(76)
Na podlagi ugotovitev te preiskave je Komisija sklenila, da ima ugodnost za prejemnika obliko diskontnih obrestnih mer za posojila, ki so bila sklenjena za proizvodnjo akvakulture. Shema posojil z državno podporo prejemnikom posojil podeljuje ugodnosti, ker so taka posojila odobrena pod finančnimi pogoji, ki ne odražajo tržnih pogojev za posojila s primerljivo ročnostjo. Odobrena so po obrestni meri, ki je nižja od tržne.
(77)
Te sheme so specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do subvencije na nekatera podjetja.
(78)
Vsa zgoraj navedena posojila se zato obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, ki prinašajo ugodnosti in so specifične v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
5.5 Izračun zneska subvencije
(79)
V členu 6(b) osnovne uredbe je določeno, da se ugodnost na podlagi ugodnejših posojil začasno izračuna kot razlika med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko dobilo na trgu. Kot referenčno merilo je Komisija uporabila tehtano povprečno obrestno mero za turška posojila v obdobju preiskave, izračunano z uporabo elektronske platforme za trgovanje Bloomberg (indeks WAIRCOMM).
(80)
Ugodnost v obdobju preiskave je bila izračunana kot razlika med obrestmi, dejansko plačanimi v obdobju preiskave, in obrestmi, ki bi bile plačane pri uporabi referenčne vrednosti.
(81)
Subvencijske stopnje, izračunane za vzorčene proizvajalce izvoznike, ki temeljijo na tej metodologiji, so naslednje:
Ugodnejša posojila
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Kmetijski zavarovalni sklad in podpora v obliki stopenj premij
6.1 Uvod
(82)
Zakon o kmetijskem zavarovanju in uredba o izvajanju načel kmetijskega zavarovalnega sklada določata cilj vlade, da za proizvajalce postrvi zagotovi zavarovalno kritje za vse izgube v zvezi s staležem rib in njihovo prirejo zaradi številnih možnih bolezni, naravnih in drugih nesreč itd.
(83)
Vrste zavarovanj, ki so zajete s kmetijskim zavarovalnim skladom so: (i) zavarovanje pridelka; (ii) zavarovanje pred učinki tople grede; (iii) zavarovanje goveda; (iv) zavarovanje drobnice; (v) zavarovanje perutnine in (vi) zavarovanje akvakulture.
6.2 Pravna podlaga
(84)
Pravna podlaga za ta program sta zakon o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in turški odlok št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpore v obliki stopenj premij z dne 23. januarja 2013, objavljena v Uradnem listu št. 28537.
6.3 Ugotovitve preiskave
(85)
Preiskava je potrdila obstoj navedene subvencijske sheme. V skladu s členoma 12 in 13 Zakona o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in Odlokom št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpori v obliki stopenj premij („Odlok št. 2012/4138“) proizvajalci izdelkov akvakulture lahko uživajo ugodnosti na podlagi podpore vlade v obliki zavarovalnih premij, kot je določeno v členu 1/6 Odloka št. 2012/4138.
(86)
Podjetje, ki želi vložiti vlogo pri kmetijskem zavarovalnem skladu, predloži napoved za zavarovalno polico, ki jo želi skleniti. Kmetijski zavarovalni sklad podjetje nato pregleda, na podlagi tega pripravi oceno tveganja in ponudbo za zavarovalno polico, vključno z višino premije, ki jo je treba plačati. Če podjetje, ki je dejavno v kmetijskem sektorju, sprejme ponudbo, vlada plača polovico zavarovalne premije.
(87)
Komisija je ugotovila, da pridelovalci v Turčiji na splošno ne zavarujejo svojih pridelkov. Samo eno od vzorčenih podjetij je v obdobju preiskave tri mesece uživalo ugodnosti vladnega programa podpore v zvezi z zavarovalnimi premijami. Nato je sklenilo zavarovanje z zasebno zavarovalnico.
6.4 Sklep
(88)
V praksi ima ugodnost na podlagi te sheme obliko zmanjšanja finančnih stroškov, ki nastanejo zaradi kritja v okviru življenjskega zavarovanja staleža. Ta shema predstavlja subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih vlada dodeli gojiteljem postrvi, in „finančni prispevek“ v smislu osnovne uredbe, ker prejemnik subvencije uživa ugodnosti ugodne zavarovalne premije, ki je precej nižja od zavarovalnih premij, ki so na voljo na trgu za kritje primerljivih tveganj. Ta shema prinaša ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Ugodnost ustreza razliki med premijami, ki so na voljo v okviru komercialne zavarovalne police, in subvencionirano premijo.
(89)
Ta subvencija je specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, in zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omejujeta dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture, in se celo izrecno osredotoča na tveganja, ki so jim izpostavljeni proizvajalci v akvakulturi.
6.5 Izračun zneska subvencije
(90)
Eno podjetje je uživalo ugodnosti zgoraj navedene sheme. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.
6.6 Subvencije za svetovanje
(91)
Ta shema je namenjena zagotavljanju potrebnega strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcem v akvakulturi, da bi posodobili in povečali proizvodnjo ter postali bolj učinkoviti. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti te sheme v obdobju preiskave.
6.7 Subvencije za gorivo in razrez ribiških plovil
(92)
Te subvencije so vezane na nakup goriva za ribiška plovila ali na razrez ribiških plovil. Ugodnosti teh plačil subvencij so specifične za ribištvo. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave ni užival ugodnosti teh subvencij.
6.8 Sklep o subvencioniranju
(93)
Komisija je zneske subvencij, proti katerim se v skladu z določbami osnovne uredbe lahko uvede izravnalni ukrep, za preiskovane družbe izračunala za vsako shemo posebej in za izračun skupnega zneska subvencij za vsako skupino v obdobju preiskave te zneske seštela.
(94)
Za izračun spodaj navedenih splošnih subvencijskih stopenj je najprej izračunala odstotek subvencioniranja, ki ustreza znesku subvencije glede na skupni dohodek podjetja od prodaje. Ta odstotek je bil nato uporabljen za izračun subvencije, dodeljene za izvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave.
(95)
Nato je bil izračunan znesek subvencije na ekvivalent cele ribe v okviru zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo v obdobju preiskave, spodaj navedene stopnje pa so bile izračunane kot odstotek vrednosti CIF za isti izvoz na ekvivalent cele ribe.
(96)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija izračunala tehtano povprečno subvencijsko stopnjo. Iz tega izhaja, da je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(97)
Za vse druge proizvajalce izvoznike je Komisija subvencijsko stopnjo določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja predstavlja obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza - kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu - iz zadevne države v Unijo.
(98)
Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 80 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo subvencijsko stopnjo določila na ravni vzorčenega podjetja z najvišjo subvencijsko stopnjo.
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Tehtano povprečje vzorca
8,2 %
Subvencijska stopnja na ravni države
9,7 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(99)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo več kot 700 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 8(1) osnovne uredbe.
(100)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je bila ocenjena na približno 170 milijonov kg „ekvivalenta cele ribe“ („WFE“) v skladu s podatki, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev in posamezna podjetja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo v vzorec izbranih devet proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
2. Potrošnja Unije
(101)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega ocenjenega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata.
(102)
Celotni obseg prodaje proizvajalcev Unije je bil ocenjen, kot je opisano v uvodni izjavi 130.
(103)
Kar zadeva obseg uvoza, Eurostat poroča o neto teži za šest različnih oznak KN, in sicer za žive, sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene postrvi v obliki cele ribe in/ali ribe brez drobovja ali filetov. Podatki o neto teži so bili za namene primerjave pretvorjeni v WFE, tako da se je količina uvoza v evidenci Eurostata delila s spodaj navedenimi konverzijskimi faktorji. Ti konverzijski faktorji so bili predloženi v pritožbi in se pogosto uporabljajo v tej panogi.
Preglednica 1
Konverzijski faktorji
Predstavitev izdelka
Faktor
živ
1,00
svež/ohlajen/zamrznjen
0,85
fileti: sveži/ohlajeni/zamrznjeni
0,47
fileti: dimljeni
0,40
(104)
Zadevne oznake KN zajemajo tudi druge vrste rib, ki niso vključene v obseg te preiskave, na primer morske postrvi (Salmo trutta), clarkove postrvi (Oncorhynchus clarki), zlate postrvi (Oncorhynchus aguabonita) in gila postrvi (Oncorhynchus gilae). Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da gojenje vrst postrvi z izjemo zadevnega izdelka v Turčiji ni potekala, ali pa je predstavljalo le zanemarljivo količino. Ta ugotovitev je temeljila na informacijah, ki so jih turški ribogojci predložili Zvezi evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), in drugih javnih virih informacij (8), ki so bile navzkrižno preverjene, kadar je bilo to mogoče, z relevantnimi turškimi uradnimi statističnimi podatki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da so statistični podatki Eurostata o uvozu dovolj zanesljivi in popolni.
(105)
Potrošnja Unije je, kot je bilo ugotovljeno, ostala stabilna med letoma 2010 in 2011, nato se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala za 5 %, od leta 2012 dalje in v obdobju preiskave pa se je zmanjšala še za 7 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %.
Preglednica 2
Potrošnja Unije (v kg WFE)
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeks
100
100
95
88
Vir: FEAP, Eurostat.
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(106)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 103, je Komisija na podlagi podatkov Eurostata določila obseg uvoza, izražen v kg WFE. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza iz Turčije in celotne potrošnje Unije.
(107)
Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v kg WFE) in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Turčije (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeks
100
137
141
172
Tržni delež
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeks
100
137
149
195
Vir: Eurostat.
(108)
Kljub zmanjšanju potrošnje se je obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obravnavanem obdobju postopoma povečeval in se skupaj povečal za 72 %. To je povzročilo povečanje ustreznega tržnega deleža z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave, tj. povečanje v višini 8 odstotnih točk ali 95 % v obravnavanem obdobju.
3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(109)
Komisija je določila povprečne cene uvoza na podlagi podatkov Eurostata, tako da je celotni obseg uvoza iz Turčije, izražen v kg WFE, delila s skupno vrednostjo tega uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi podatkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.
(110)
Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 4
Uvozne cene (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Turčija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeks
100
106
108
105
Vir: Eurostat.
(111)
Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2010 in 2012 povečala za 8 % in se nato znižala za 3 % med letom 2012 in obdobjem preiskave. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %.
(112)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna; (b) s tehtanim povprečjem cen, ki ustreza uvozu vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunanim prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenim na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF).
(113)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 5 % do 18 %.
(114)
En vzorčen proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija ustrezno upoštevati vse razlike v ravni trgovanja. Vendar pa je preiskava pokazala, da med vzorčenimi proizvajalci Unije in vzorčenimi proizvajalci izvozniki v Turčiji niso obstajale nobene razlike v ravni trgovanja. Ta argument je zato treba zavrniti.
(115)
Egejsko združenje izvoznikov (ki predstavlja turške izvoznike) in en proizvajalec izvoznik sta trdila, da je industrija Unije v glavnem osredotočena na proizvodnjo ekoloških in rdečih postrvi, ki imajo znatno ceno v primerjavi s postrvmi, izvoženimi iz Turčije. Zato so trdili, da cene niso primerljive. Vendar pa so bile primerjave cen izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Posledično so bile kakršne koli razlike v ceni, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.
(116)
Egejsko združenje izvoznikov je prav tako trdilo, da industrija Unije uporablja različne proizvodne procese, ki imajo za posledico različne optične in senzorne značilnosti ter razliko v roku uporabnosti. Po navedbah naj bi imele postrvi, ki jih proizvaja industrija Unije, prav tako drugačen razpon teže v primerjavi s postrvmi, ki so bile proizvedene v Turčiji. Vsi ti elementi naj bi vplivali na primerjavo cen in bi jih bilo zato treba upoštevati. Vendar pa ni bil predložen noben dokaz, na podlagi katerega bi bilo mogoče te trditve utemeljiti, prav tako teh trditev ni bilo mogoče utemeljiti z dokazi, pridobljenimi med preiskavo. Primerjave cen so bile izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Zato so bile kakršne koli razlike, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.
(117)
Trditve v zvezi s primerjavo cen bi bilo treba zato zavrniti.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Splošne opombe
(118)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(119)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(120)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je ocenila makroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz pritožbe ter podatkov, ki sta jih predložila FEAP in Eurostat. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je ocenila mikroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.
(121)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina subvencijske stopnje.
(122)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
4.2 Makroekonomski kazalniki
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(123)
Podatki o obsegu proizvodnje industrije Unije so bili pridobljeni od FEAP in pritožnika. Podatki FEAP se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, prirejene v vsaki državi članici. Ker je bil s podatki FEAP zajet le del obdobja preiskave, so bili dopolnjeni na podlagi ocen pritožnika. Ker se podatki FEAP zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na prirejene žive ribe in da bi se preprečilo dvojno štetje, je bil poleg tega prireji žive ribe v EU dodan delež uvoza iz vseh virov, namenjen za predelavo (na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v izpolnjenih vprašalnikih, je to približno 20 % celotnega obsega uvoza, pri čemer se uvoz dimljenih postrvi ni upošteval).
(124)
Na tej podlagi so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeks
100
96
90
81
Proizvodna zmogljivost (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeks
100
98
95
83
Izkoriščenost zmogljivosti
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeks
100
98
95
98
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, Eurostat.
(125)
V obravnavanem obdobju se je proizvodnja vsako leto zmanjšala. V obdobju preiskave se je proizvodnja v primerjavi z letom 2010 zmanjšala za 19 %. To zmanjšanje je bilo bolj izrazito kot zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju.
(126)
Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena, tako da se je obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije.
(127)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Ugotovitve preiskave kažejo, da so mnogi proizvajalci Unije zaprli svoje proizvodne obrate v obravnavanem obdobju in tako zmanjšali celotno proizvodno zmogljivost Unije.
(128)
Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju znašala približno 75 %, od leta 2010 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjšala za 1 odstotno točko.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(129)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeks
100
96
90
80
Tržni delež
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeks
100
96
95
91
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije, Eurostat.
(130)
Kot je opisano v uvodni izjavi 123, je bil obseg prodaje industrije Unije določen na podlagi celotnega obsega proizvodnje, od katerega se je odštel izvoz industrije Unije.
(131)
Obseg izvoza je temeljil na podatkih Eurostata, pretvorjenih v kg WFE. Za druge vrste postrvi, ki bi lahko bile vključene v zadevne oznake KN, se je štelo, da je njihov delež zanemarljiv, ker niso bile proizvedene v Uniji ali pa so bile proizvedene le v zelo majhnih količinah. Zato se je štelo, da je Eurostat zagotovil dovolj zanesljive podatke za izvoz šarenk v obravnavanem obdobju.
(132)
Tako se je obseg prodaje industrije Unije med letom 2010 in obdobjem preiskave stalno zmanjševal, in sicer na splošno za 20 % v celotnem obravnavanem obdobju. Kot je opisano v uvodni izjavi 105, je bil ta negativen trend izrazitejši od zmanjšanja celotne potrošnje v istem obdobju.
(133)
Posledično se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal, in sicer se je v navedenem obdobju zmanjšal za vsega skupaj 8 odstotnih točk. Hkrati se je turški uvoz povečal za 72 %, ustrezni tržni delež pa za 8 odstotnih točk, kot je opisano v uvodni izjavi 108, kar ustreza izgubi tržnega deleža industrije Unije.
4.2.3 Rast
(134)
Potrošnja Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave upadala. Kljub zmanjševanju povpraševanja na trgu Unije se je uvoz iz Turčije skoraj podvojil, posledica tega pa je bila rast tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Posledično je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež zadevnega uvoza na trgu Unije povečal, pri čemer se obseg trga Unije zmanjšuje. Hkrati se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj, kot se je zmanjšal obseg trga, medtem ko se je obseg uvoza iz Turčije povečal tako v absolutnem kot v relativnem smislu.
4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(135)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeks
100
92
85
78
Produktivnost (kg WFE na zaposlenega)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeks
100
104
106
105
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(136)
Zaposlenost v industriji Unije je bilo ocenjeno, tako da se je celotni obseg proizvodnje delil s produktivnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije. Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje (glej preglednico 5) se je stopnja zaposlenosti v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %.
(137)
Ker se je zaposlenost zmanjševala hitreje kot obseg proizvodnje, se je ocenjena produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v kg WFE na zaposlenega, v obravnavanem obdobju povečala za 5 %.
4.2.5 Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, in okrevanje od preteklega subvencioniranja ali dampinga
(138)
Vse stopnje subvencij so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz Turčije šteje, da ta učinek ni zanemarljiv.
(139)
Ker je to prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, ni na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga.
4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(140)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeks
100
105
105
107
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kg WFE)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeks
100
104
106
109
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(141)
Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je najprej povečala s 2,76 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,91 EUR v letu 2011, nato pa se je zmanjšala na 2,89 EUR v letu 2012 in spet povečala na 2,95 EUR v obdobju preiskave. Na splošno so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju povečale za 7 %. Vendar pa to povečanje ni zadoščalo za uspešno premagovanje vzporednega povečanja stroškov proizvodnje za 9 % v istem obdobju. Zato se je v obdobju preiskave povprečna neto prodajna cena na enoto znižala pod stroške proizvodnje na enoto.
(142)
Stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije so se povečali s 2,73 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,84 EUR v letu 2011. V letu 2012 je bilo zabeleženo zmernejše povečanje na 2,89 EUR. V obdobju preiskave je nastopilo večje povečanje na 2,98 EUR, ko so proizvodni stroški presegli povprečne prodajne cene na enoto, s čimer je proizvodnja Unije na splošno postala nedobičkonosna. Najpomembnejši element proizvodnih stroškov so stroški krme (ribje moke in ribjega olja), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic, ki so se v obravnavanem obdobju povečali, kar se odraža v povečanju povprečnih proizvodnih stroškov.
4.3.2 Stroški dela
(143)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeks
100
101
106
104
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(144)
Od leta 2010 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije povečali za 4 %. To skupno povečanje v obravnavanem obdobju je razmeroma nizko in v vsakem primeru pod splošnim povečanjem stroškov dela (7,5 %) (9) in stopnjo inflacije (9,6 %) (10) v Uniji v istem obdobju.
4.3.3 Zaloge
(145)
Postrvi so pokvarljiv izdelek z rokom uporabnosti, ki je krajši od dveh tednov, razen če so zamrznjene. Ker vzorčeni proizvajalci Unije ne skladiščijo zalog prirejenih postrvi in svojih izdelkov ne zamrzujejo v znatnem obsegu, se ravni zalog ne štejejo za pomemben kazalnik škode v tej preiskavi.
4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(146)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeks
100
230
- 13
- 88
Denarni tok (v 1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeks
100
428
338
- 220
Naložbe (v 1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeks
100
105
111
260
Donosnost naložb
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeks
100
238
- 13
- 74
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(147)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V letih 2010 in 2011 se je dobičkonosnost sicer rahlo povečala, vendar je ostala na nizki ravni le nekoliko nad pragom dobičkonosnosti. Položaj se je še dodatno poslabšal leta 2012, ko je dobičkonosnost postala negativna in v obdobju preiskave, ko so se izgube še dodatno povečale. Razlog za to, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je trend naraščanja proizvodnih stroškov, hkrati pa industrija Unije ni mogla ustrezno povišati svojih cen. V zadevnem obdobju so mnogi proizvajalci Unije prenehali poslovati.
(148)
Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je naraščal od leta 2010 do leta 2011, nato pa je začel upadati. Med letom 2012 in obdobjem preiskave je močno upadel, zaradi česar je skupni kumulativni denarni tok v zadevnem obdobju negativen. Na splošno negativen trend denarnega toka sledi upadu dobičkonosnosti, čeprav sta bila negativen denarni tok v letu 2010 in znatno zmanjšanje med letom 2012 in obdobjem preiskave tudi posledica naložb zaradi prizadevanj za konsolidacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149.
(149)
Naložbe so se med letoma 2010 in 2012 le nekoliko povečale, v obdobju preiskave pa je nastopilo znatno povečanje. Naložbe so bile povezane z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in/ali konsolidacijo povezanih podjetij in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom dodatne in/ali nove opreme. Zato je bil vrhunec naložb v obdobju preiskave povezan predvsem s konsolidacijo. To potrjuje dejstvo, da se je v obravnavanem obdobju skupna proizvodna zmogljivost zmanjšala za 17 %.
(150)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je sledila istemu trendu kot dobičkonosnost, in sicer se je povečevala od leta 2010 do leta 2011, hkrati pa je ostala zgolj nekoliko nad pragom dobička. Donosnost naložb se je nato zmanjšala in leta 2012 postala negativna. V obdobju preiskave se je še dodatno zmanjšala. Ta negativni razvoj je izhajal iz dejstva, da industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen, kljub trendu naraščanja proizvodnih stroškov.
(151)
Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Kar zadeva financiranje s strani bank, so se pojavljale vedno večje težave pri pridobivanju takega financiranja. Preiskava je pokazala, da se je zmožnost zbiranja kapitala na splošno poslabšala.
5. Sklep o škodi
(152)
Preiskava je v tej fazi jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Škoda se je zlasti izražala v izgubi tržnega deleža in zmanjšanju dobičkonosnosti. V istem obdobju se je povečal tržni delež uvoza zadevnega izdelka in bilo je ugotovljeno, da je uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(153)
Nekateri kazalniki škode, kot so prodajna cena na enoto, povprečni stroški dela na zaposlenega, produktivnost in naložbe, so se razvijali pozitivno. Kar zadeva prodajne cene na enoto, so dvig povzročili povečani proizvodni stroški. Vendar pa to povečanje ni moglo nadomestiti celotnega povečanja stroškov na enoto, zato je dobičkonosnost v letu 2012 postala negativna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 144, je bilo povečanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega v industriji Unije pod splošnim povečanjem stroškov dela in stopnjo inflacije v Uniji. Industrija Unije je morala zmanjšati število zaposlenih, kar je povzročilo povečanje produktivnosti na zaposlenega. Povečanje naložb je bilo v glavnem povezano z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in konsolidacijo in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom nove opreme.
(154)
Večina kazalnikov škode je kazala negativne trende. Industrija Unije je utrpela upad dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta bili zgolj nad pragom dobička v letih 2010 in 2011, sta leta 2012 postali negativni in se še dodatno zmanjšali v obdobju preiskave. Hkrati so se obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, zaposlenost in tržni deleži zmanjšali zaradi pritiska subvencioniranega uvoza.
(155)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
(156)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so:
(a)
uvoz iz drugih tretjih držav;
(b)
izvoz industrije Unije;
(c)
razvoj potrošnje;
(d)
konkurenca z drugimi vrstami rib;
(e)
upravna in regulativna bremena, geografske omejitve;
(f)
cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno;
(g)
prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki.
1. Učinki subvencioniranega uvoza
(157)
Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med subvencioniranim uvozom zadevnega izdelka iz Turčije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je preučila obseg in ravni cen subvencioniranega uvoza ter obseg, v katerem bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(158)
Preiskava je pokazala, da se je subvencionirani uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju skoraj podvojil. Posledično se je njegov tržni delež povečal za 8 odstotnih točk, in sicer z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave. To se je zgodilo kljub trendu upadanja potrošnje. Hkrati je industrija Unije izgubila 8 odstotnih točk svojega tržnega deleža.
(159)
Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2010 in obdobjem preiskave povečale za 5 %. To povečanje je bilo posledica splošnega povečanja stroškov proizvodnje. Vendar pa so uvozne cene ostale na občutno nižji ravni v primerjavi s cenami industrije Unije. Subvencionirani uvoz je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, pri čemer je v obdobju preiskave povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen znašala 9 %. Hkrati pa zaradi povečanega subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka, ki je povzročil znaten cenovni pritisk na trg Unije, industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen, da bi s tem zagotovila kritje povišanih proizvodnih stroškov, v vsakem primeru pa jih ni mogla zvišati nad raven cen subvencioniranega uvoza iz Turčije.
(160)
Ugotovljeno je bilo, da je povečanje subvencioniranega uvoza iz Turčije in povečanje njegovega tržnega deleža jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije, zmanjšanjem obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti ter negativnim trendom dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Zato se je štelo, da subvencionirani uvoz izvaja pritisk na industrijo Unije, kar je prispevalo k temu, da ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v skladu s stroški, da je utrpela izgubo tržnega deleža ter splošno gospodarsko in finančno oslabitev.
(161)
Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da je treba poslabšanje položaja industrije Unije pripisati povečanju obsega uvoza iz Turčije po subvencioniranih cenah in da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2. Učinki drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(162)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (Čila, Norveške, Bosne in Hercegovine ter drugih) se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 11
Uvoz iz tretjih držav
Država
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Skupno vse tretje države, razen zadevne države
Obseg (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeks
100
136
109
99
Tržni delež
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeks
100
135
115
112
Povprečna cena (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeks
100
108
106
112
Vir: Eurostat.
(163)
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav je bil na nizki ravni in se je v obravnavanem obdobju celo nekoliko zmanjšal. Med letoma 2010 in 2011 se je sicer povečal, vendar se je naknadno zmanjšal in v obdobju preiskave dosegel nekoliko manjši obseg kot na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010. Tržni delež se je gibal podobno. Med letoma 2010 in 2011 se je povečal, vendar se je ponovno zmanjšal v letu 2012 in v obdobju preiskave. Na splošno se je tržni delež tretjih držav v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer s 2,4 % na 2,7 %. Hkrati je bil uvoz iz Turčije na veliko višji ravni tako v smislu obsega kot tudi tržnih deležev, zanj pa je bil značilen stalen trend naraščanja.
(164)
V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene povečevale. V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene vsega skupaj povišale za 12 %. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile nižje od povprečnih prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije, vendar višje od turških uvoznih cen, razen v letu 2012, ko so bile nekoliko nižje.
(165)
Glede na nizek in stabilen obseg uvoza ter majhne in precej stabilne tržne deleže iz vseh drugih tretjih držav ter glede na njihove ravni cen, ki so sledile splošnim ravnem cen v Uniji, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.2 Izvoz industrije Unije
(166)
Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Izvoz proizvajalcev Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeks
100
110
106
125
Povprečna cena (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeks
100
113
101
102
Vir: Eurostat.
(167)
Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Vendar je trg Unije glavni trg za industrijo Unije, poleg tega je njen izvoz v obdobju 2010-2011 predstavljal le približno 3 % njene proizvodnje, v obdobju preiskave pa približno 5 %. Izvozne prodajne cene industrije Unije so bile za približno 30 % višje od povprečnih prodajnih cen v Uniji, s čimer so bili ustvarjeni večji dobički kot pri prodaji na trgu Unije.
(168)
Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da izvoz industrije Unije ni prekinil vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.3 Razvoj potrošnje
(169)
Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2010 in 2011, med letom 2011 in obdobjem preiskave se je zmanjšala za 12 %, na splošno pa se je zmanjšala za 12 %. Vendar pa je v razmerah zmanjšane potrošnje subvencioniranemu uvozu iz Turčije uspelo povečati tržni delež za 8 odstotnih točk ali 95 %, medtem ko je industrija Unije izgubila tržni delež prav tako v višini 8 odstotnih točk. Zato zmanjšanja obsega prodaje in izgube tržnega deleža industrije Unije ni mogoče razložiti samo s splošnim zmanjšanjem potrošnje. Zato je stalno povečevanje subvencioniranega uvoza na vedno manjšem trgu po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, povzročilo škodo neodvisno in imelo pri tem odločilno vlogo, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 160.
(170)
Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da bi zmanjšanje potrošnje sicer lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar pa samo z zmanjšanjem potrošnje ni mogoče pojasniti škode, ki jo je ta utrpela, zato zmanjšanje potrošnje ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.4 Konkurenca z drugimi vrstami rib
(171)
Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca z drugimi vrstami rib, kot so vitki somi, velike amerikanke in lososi.
(172)
Kar zadeva vitke some, se je uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 24 %. To je v nasprotju s povečanjem uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju.
(173)
Kar zadeva druge vrste rib, je treba opozoriti, da so v skladu s podatki, ki so na voljo, in sicer javno objavljeno študijo inštituta Fødevareøkonomisk Institut Univerze v Københavnu (11), velike amerikanke in lososi nadomestki, ki konkurirajo v istem tržnem segmentu. V nasprotju z zgoraj navedenim se postrvi, ki so predmet sedanje preiskave, prodajajo v različnih tržnih segmentih, neposredna korelacija med ceno velike amerikanke ali lososa in postrvi, ki je predmet sedanje preiskave, pa ne obstaja.
(174)
Na podlagi tega je treba te trditve zavrniti.
(175)
Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da konkurenca z drugimi vrstami rib ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.5 Upravna in regulativna bremena, geografske omejitve
(176)
Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila upravna in regulativna bremena ter omejitve pri uporabi nekaterih geografskih območij za akvakulturo.
(177)
Domnevna vzročna zveza med navedenimi upravnimi in regulativnimi zahtevami ter škodo ni bila utemeljena. Zlasti ni bilo dokazano, da se je upravni in regulativni okvir, vključno z geografskimi omejitvami glede območij, ki so na voljo za akvakulturo, v obravnavanem obdobju spremenil na tak način, da bi lahko povzročil škodo. Dejansko so navedeni elementi zgolj značilni za splošno gospodarsko in regulativno okolje sektorja akvakulture v Uniji in ne morejo pojasniti poslabšanja položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Zato se ta zahtevek zavrne.
(178)
Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da domnevna upravna in regulativna bremena in geografske omejitve niso prekinili vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.6 Cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno
(179)
Egejsko združenje izvoznikov in eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da imajo veliki trgovci na drobno v Uniji močan pogajalski položaj in da je morebitna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi cenovnega pritiska, ki ga ti trgovci izvajajo, in ne zaradi uvoza iz Turčije.
(180)
Nobeden od velikih trgovcev na drobno se ni javil in sodeloval v tej preiskavi. V vsakem primeru so bile cene turškega uvoza subvencionirane in nižje od cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave so bile stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen med 5 % in 18 %. V primeru takšnega scenarija domnevni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ne bi mogel razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja in zlasti izgube tržnega deleža, ampak bi lahko samo delno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, če sploh.
(181)
Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da morebitni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ni mogel prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.7 Prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki
(182)
Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da so bile vzrok za zmanjšanje uspešnosti vsaj nekaterih proizvajalcev Unije prevelike naložbe in ne uvoz iz Turčije. Ista stran je nadalje trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije deloma posledica višjih finančnih stroškov, nihanj menjalnih tečajev in stroškov, ki so nastali zaradi sodnih postopkov.
(183)
Trditve o domnevnih prevelikih naložbah in stroških, ki naj bi nastali zaradi sodnih postopkov, niso bile utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem bistvenem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.
(184)
Trditve o povečanju finančnih stroškov in nihanjih menjalnih tečajev niso bile na noben način podrobneje pojasnjene ali utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.
(185)
Te trditve je zato treba zavrniti.
(186)
Komisija je na podlagi tega v tej fazi sklenila, da domnevne prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3. Sklep o vzročni zvezi
(187)
Zgoraj opisana analiza je pokazala, da je prišlo do znatnega povečanja obsega in tržnega deleža subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Povečanje tega uvoza po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene Unije, je povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je imel uvoz iz Turčije odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(188)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije, konkurenca z drugimi vrstami rib, upravna in regulativna bremena, geografske omejitve, prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Možno je, da so drugi dejavniki, kot sta razvoj potrošnje Unije in cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave.
(189)
Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz zadevne države in da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se izraža zlasti kot zmanjšanje proizvodnje in proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti, dobiček in donosnost naložb pa sta v obravnavanem obdobju postala negativna.
F. INTERES UNIJE
(190)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju jasno ugotovila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
1. Interes industrije Unije
(191)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi subvencioniranega uvoza iz Turčije utrpela znatno škodo.
(192)
Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativen trend kazalnikov finančne uspešnosti industrije Unije je posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Uvedba izravnalnih dajatev bi industriji Unije omogočila povečanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in tako povečala svoj tržni delež, zaposlenost, proizvodnjo ter izboljšala svoje kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb.
(193)
Če se ukrepi ne uvedejo, se bo cenovni pritisk zaradi turškega uvoza verjetno nadaljeval, kar bo nadalje negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije. To nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi nazadnje povzročilo nadaljnje zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih obratov, kar bi ogrozilo zaposlenost in naložbe v Uniji.
(194)
Na podlagi tega je Komisija v tej fazi sklenila, da so izravnalni ukrepi v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov
(195)
V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uvoznike in njihova reprezentativna združenja, da se ji javijo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, so se javila tri podjetja in izpolnila obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nato so bili vprašalniki poslani vsem trem podjetjem, ki so se javila, vendar je na vprašalnik odgovorilo le eno od njih. Iz odgovorov je bilo razvidno, da ta stran običajno ni uvoznik postrvi, ampak drugih ribjih izdelkov, čeprav je v obdobju preiskave uvozila zelo majhno količino postrvi. Količina postrvi, ki jo je to podjetje uvozilo, ni bila zadostna, da bi se na splošno lahko štela za reprezentativno.
(196)
V poznejši fazi se je javil drug uvoznik, vendar ni odgovoril na vprašalnik. Ta uvoznik je trdil, da bi uvedba dajatev na postrvi iz Turčije ovirala njegove uvozne dejavnosti, ne da bi svojo trditev podrobneje pojasnil ali predložil kakršne koli informacije, ki bi bile relevantne za oceno morebitnega vpliva na njegove poslovne dejavnosti, kot so dobičkonosnost, uvozne cene in cene pri nadaljnji prodaji.
(197)
Čeprav ni mogoče izključiti, da bo uvedba izravnalnih dajatev vplivala na nepovezane uvoznike, je cilj tovrstnih dajatev ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Obstajajo tudi drugi viri dobave in uvozniki v Uniji bi morali biti zmožni, da v odziv na uvedbo dajatev svoje vire dobave zamenjajo. Na splošno preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na nepovezane uvoznike/trgovce v Uniji.
(198)
Glede na zgoraj navedeno in ker v zvezi s tem nepovezani uvozniki/trgovci niso predložili drugih podatkov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na nepovezane uvoznike/trgovce.
3. Interes uporabnikov, potrošnikov, dobaviteljev
(199)
V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uporabnike in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, da se ji javijo. Poleg tega je vzpostavila stik z vsemi znanimi zadevnimi stranmi. Vendar se nobena od teh strani ni javila.
(200)
Po izteku roka, navedenega v obvestilu o začetku, sta se javili dve strani, ki sta trdili, da sta dobavitelja strojev za turške gojitelje/predelovalce postrvi.
(201)
Ena od strani je trdila, da bi uvedba dajatev povzročila povišanje cen za končne potrošnike. Vendar ta stran te trditve ni utemeljila. Preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na končne potrošnike. Kot je navedeno zgoraj, potrošniške organizacije niso sodelovale in niso predložile nobenih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče vpliv ukrepov podrobno oceniti. Čeprav obstaja možnost, da bodo izravnalne dajatve imele učinek na uvozne cene, bi se tako morebitno povišanje cen lahko vsaj deloma porazdelilo po distribucijski verigi in na ravni potrošnika morebitno povišanje cen za končnega potrošnika ne bi bilo nujno znatno.
(202)
Poleg tega je namen izravnalnih dajatev ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije, in ne omejitev uvoza po pravičnih cenah v Unijo.
(203)
Glede na zgoraj navedeno in ker uporabniki in potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovali in zlasti glede na raven ukrepov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na uporabnike, potrošnike ali dobavitelje.
4. Sklep o interesu Unije
(204)
Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije.
G. ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI
(205)
Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(206)
Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(207)
Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka panoga v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza.
(208)
Uvoz iz Turčije se je začel povečevati z znatnimi količinami zlasti v letu 2008, tj. pred obravnavanim obdobjem. Dobičkonosnost, ki jo je industrija Unije ustvarila na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010, se zato ni štela za reprezentativno. Ker pred letom 2008 pritisk uvoza iz Turčije na trg Unije ni bil znaten, se je štelo, da bi bilo upravičeno pričakovati stopnje dobička, ki so bile ustvarjene pred tem obdobjem. Glede na pritožbo je danska industrija postrvi v letih 2006 in 2007 ustvarila stopnjo dobička, ki je v povprečju dosegla ali presegla raven 12 %. Na podlagi tega je bilo v tej fazi posledično ugotovljeno, da bi bilo mogoče stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje šteti za primerno raven, za katero bi industrija Unije lahko pričakovala, da bi jo dosegla, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranja.
(209)
Egejsko združenje izvoznikov in eden od proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da bi moral biti ciljni dobiček nižji od 12 %, ker so bili (i) v predhodnih preiskavah (losos, velika amerikanka) uporabljeni nižji ciljni dobički; (ii) je bila dejanska stopnja dobička industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja prav tako nižja, poleg tega (iii) se stopnja dobička v višini 12 % nanaša izključno na dansko industrijo postrvi in ne na industrijo Unije kot celoto in zato ni bila reprezentativna. Poleg tega je proizvajalec izvoznik nadalje trdil, da bi bilo treba uporabiti stopnjo dobička v višini 3 %, ker je bil tak dobiček v skladu s povprečno stopnjo dobička celotne živilske industrije.
(210)
Prvič, kar zadeva primerjavo s preiskavama v zvezi z veliko amerikanko in lososom, je treba opozoriti, da morajo biti sklepi v okviru vsake preiskave oblikovani na podlagi obravnave posamezne zadeve. V tem specifičnem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije, ki so bile na voljo v dokumentaciji v zvezi s sedanjo preiskavo, smiselne, zato so bile tudi uporabljene.
(211)
Drugič, ciljna stopnja dobička bi morala biti tista, ki bi jo taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza. Glede na to, da je bil v obravnavanem obdobju in celo pred tem subvencionirani uvoz prisoten v znatnih količinah, se ni bilo mogoče strinjati s tem, da so obstajali običajni konkurenčni pogoji. Stopnja dobička v višini 12 % je bila dosežena, ko uvoz iz Turčije na trgu Unije ni bil prisoten v znatnem obsegu, zato se je v tej fazi preiskave štela za razumni ciljni dobiček glede na okoliščine obravnavane zadeve.
(212)
Tretjič, danska industrija postrvi se je štela za dovolj reprezentativno za trg Unije, ker je bila Danska ena od glavnih držav proizvajalk postrvi v Uniji. Ker v tej fazi druge razpoložljive informacije niso bile na voljo, se je danska industrija postrvi uporabila za namene določitve stopnje ciljnega dobička.
(213)
Nazadnje, trditev, da je splošna stopnja dobička v živilski industriji precej nižja, ni bila utemeljena. Komisija je ne glede na to menila, da bi se z uporabo stopnje dobička, ki jo je ustvarila danska industrija postrvi, bolje upoštevale posebnosti te industrije, zato bi bila uporaba te stopnje ustreznejša. Dejansko je živilska industrija sestavljena iz različnih podkategorij, ki se nanašajo na različne tržne segmente in ki so predmet različnih tržnih pogojev, ti pa niso nujno relevantni za industrijo postrvi.
(214)
Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bilo smiselno uporabiti ciljno stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje.
(215)
Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je od prodajnih cen Unije odštela dejansko stopnjo dobička, doseženo v obdobju preiskave, in jo nadomestila s stopnjo dobička v višini 12 %.
(216)
Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Turčije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
(217)
Stopnja odprave škode za „podjetja iz Priloge I“ in za „vsa druga podjetja“ je opredeljena na enak način kot subvencijska stopnja za ta podjetja (glej uvodni izjavi 96 in 97).
2. Začasni ukrepi
(218)
V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 12(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti začasne izravnalne dajatve na uvoz šarenk (Oncorhynchus mykiss) žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali svežih, ohlajenih, zamrznjenih in/ali dimljenih v obliki cele ribe ali brez glave ali v obliki filetov ter s poreklom iz Turčije. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje subvencijske stopnje.
(219)
Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:
Podjetje
Subvencijska stopnja
Stopnja škode
Izravnalna dajatev
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Druga sodelujoča podjetja
8,2 %
26 %
8,2 %
Vsa druga podjetja
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.
(221)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe.
(222)
Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. Za njih se ne sme uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev.
(223)
Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(224)
Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe posameznih izravnalnih dajatev. Podjetja, za katera veljajo posamezne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga ta račun ne spremlja, bi morala veljati izravnalna dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(225)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
H. KONČNE DOLOČBE
(226)
Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(227)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna izravnalna dajatev na uvoz šarenke (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
trenutno uvrščene pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 in 0305430011) in s poreklom iz Turčije.
2. Stopnje začasne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:
Podjetje
Začasna izravnalna dajatev
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Podjetja iz Priloge I
8,2 %
Vsa druga podjetja
9,7 %
B999
3. Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatev, določenih za podjetja, navedena v odstavku 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II, carinskim organom držav članic. Če se tak račun ne predloži, se uporablja dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 30 Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 31(4) Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja štiri mesece.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 29. oktobra 2014