РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 февруари 2014 година
за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация съгласно Директива 91/676/ЕИО на Съвета относно опазването на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер C(2014) 1194)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/112/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество следва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, определени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано въз основа на обективни критерии, като дълги вегетационни периоди и култури с високо поемане на азот.
(2)
На 22 октомври 2007 г. Комисията прие Решение 2007/697/ЕО за предоставяне на поисканата от Ирландия дерогация по силата на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (2), с което се разрешава прилагането на естествен тор до 250 kg азот на хектар годишно при определени условия във ферми с минимум 80 % пасища, в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2006 (Нормативен инструмент № 378 от 2006 г.), с дата на изтичане на действието на 17 юли 2010 г.
(3)
На 24 февруари 2011 г. Комисията прие Решение 2011/127/ЕС (3), което изменя Решение 2007/697/ЕО и удължава срока на дерогацията до 31 декември 2013 г., в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2010 (Нормативен инструмент № 610 от 2010 г.).
(4)
Дерогацията, предоставена с Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, обхващаше 5 093 ферми през 2012 г., което съответства на около 3,34 % от общия брой стопанства с животни на пасищно отглеждане, 11,44 % от общия брой глави добитък и 5,19 % от общата нетна селскостопанска площ.
(5)
На 4 октомври 2013 г. Ирландия внесе в Комисията искане за удължаване на дерогацията от точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Ирландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г. показва, че в Ирландия по отношение на подземните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 87 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. По отношение на повърхностните води, всички мониторингови станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 99 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l.
(8)
Броят на селскостопанските животни и използването на химически торове са спаднали през последните години. Броят на едрия рогат добитък, на прасетата и на овцете е намалял съответно с 4 %, 11 % и 22 % от периода 2004-2007 г. до периода 2008-2011 г. Средното натоварване с азот от оборски тор в периода 2008-2011 г. е било 105 kg/ha - спад с 8 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното натоварване с фосфор в периода 2008-2011 г. е било 15 kg/ha - спад с 6 % в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен азотен тор е намаляло с 6 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г. Средното използване на химичен фосфорен тор е намаляло с 31 % през периода 2008-2011 г. в сравнение с периода 2004-2007 г.
(9)
В Ирландия 93 % от селскостопанските земи се използват като пасища. Като цяло в пасищните ферми 47 % от площите се обработват екстензивно и поради това имат относително ниска гъстота на животните и ниско използване на торове, 32 % се обработват по агро-екологични програми и само 5,2 % се обработват интензивно. За орна земя се използват 7 %. Средното използване на химически торове върху пасища възлиза на 81 kg/ha азот и 7 kg/ha фосфор.
(10)
Климатът в Ирландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през годината и със сравнително малки температурни разлики, което позволява вегетационният период на тревата да продължава от 330 дни в югозападните райони до около 250 дни в североизточните.
(11)
Комисията, след като разгледа искането на Ирландия, взе предвид ирландската програма за действие и в светлината на придобития опит от дерогацията, предвидена в Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, счита, че количеството оборски тор, предложено от Ирландия, съответстващо на 250 kg азот на хектар годишно, няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че бъдат спазени някои строги условия.
(12)
Подкрепящата информация, предоставена от Ирландия, показва, че предлаганото количество от 250 kg азот на хектар годишно във фермите с най-малко 80 % пасища е оправдано въз основа на обективни критерии, като високо нетно количество на валежите, дълги вегетационни периоди и високи добиви на трева с високо поемане на азот.
(13)
Решение 2007/697/ЕО, изменено с Решение 2011/127/ЕС, изтича на 31 декември 2013 г. С цел да се осигури възможност засегнатите фермери да продължат да се ползват от дерогацията, е целесъобразно да се приеме настоящото решение.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Ирландия с писмо от 4 октомври 2013 г. с цел да се разреши прилагането на по-голямо количество оборски тор от предвиденото в точка 2, втора алинея, първо изречение и в точка 2, буква а) от приложение III към Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„пасищни ферми“ означава стопанства, в които 80 % или повече от земеделската земя, налична за прилагането на оборски тор, е заета с трева;
б)
„пасящ добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, сърни, кози и коне;
в)
„трева“ означава постоянно или временно тревно пасище (под временно се разбира по-малко от четири години);
г)
„парцел“ означава отделен участък или група участъци, хомогенни по отношение на отглежданите селскостопански култури, вида на почвата и практиките на торене.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните ферми и подлежи на условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Ежегодно кандидатстване и поемане на ангажимент
1. Всяка година фермерите, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Прилагане на оборски тор и други торове
1. Количеството естествен тор от пасящ добитък, което ежегодно се прилага върху земята в пасищните ферми, включително и от страна на самите животни, не може да надхвърля количеството естествен тор, което съдържа 250 kg азот на хектар, при спазване на условията, определени в параграфи 2-7.
2. Общото влагане на азот не трябва да надвишава предвидимата потребност от хранителни вещества на съответната култура, трябва да отчита постъплението от почвата и не трябва да надхвърля максималната норма за наторяване, приложима за фермата, която е установена в програмата за действие за нитратите. Общото прилагане на азот се диференцира въз основа на гъстотата на животните и производителността на пасището.
3. За всяка ферма трябва да се води план за наторяването, в който се описва редуването на културите върху земеделската земя и планираното прилагане на оборски тор и други торове. Той трябва да бъде на разположение във фермата за всяка календарна година преди 1 март. Планът за наторяването съдържа най-малко следното:
а)
плана за редуването на културите, който трябва да посочва площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
б)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на оборския тор, включително наличните обеми за съхранение на оборски тор;
в)
изчисление на произведените във фермата азот и фосфор в оборския тор;
г)
количеството, вида и характеристиките на оборския тор, изнесен извън фермата или внесен в нея;
д)
прогнозните потребности на културите от азот и фосфор за всеки парцел;
е)
резултати от анализите на почвата, свързани със съдържанието на азот и фосфор, ако има такива;
ж)
видът на тора, които ще се използва;
з)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от оборски тор за всеки парцел;
и)
изчисление на приложеното количество азот и фосфор от изкуствени и други торове за всеки парцел.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на каквито и да било промени в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
4. Всеки фермер води отчет за наторяването, включително информация, свързана с управлението на вложените количества азот и фосфор и на замърсените води.
Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
5. За всяка пасищна ферма, ползваща се от дерогация, фермерът приема, че заявлението, посочено в член 4, параграф 1, планът за наторяването и отчетите за наторяването могат да бъдат обект на контрол.
6. Всеки фермер, на когото е предоставена дерогация, периодично извършва анализ на азота и фосфора в почвата за правилно наторяване.
Вземането на проби и анализът трябва да се извършват най-малко веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от фермата по отношение на редуването на културите и почвените характеристики.
Изисква се минимум по един анализ на всеки пет хектара земеделска земя.
Резултатите от анализа на азота и фосфора в почвата са на разположение във фермата, ползваща се от дерогация.
7. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Управление на земята
1. 80 % или повече от площта, налична за прилагането на оборски тор, се култивират с трева.
2. Фермерите, ползващи се от индивидуална дерогация, изпълняват следните мерки:
а)
временните пасища се орат напролет;
б)
на разораните пасища, върху всички видове почва, следват непосредствено насаждения с висока потребност от азот;
в)
в редуването на култури не се включват бобови и други растения, които фиксират атмосферния азот.
3. Параграф 2, буква в) обаче не се отнася за детелината в пасища, в които тя заема под 50 %, нито за другите бобови растения, засети заедно с тревата.
Член 7
Мониторинг
1. Компетентният орган осигурява, че за всеки окръг се изготвят и актуализират ежегодно карти с процента на пасищните ферми, процента на животните и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация, както и карти на местното земеползване.
2. Извършва са мониторинг на почвата, повърхностните води и подземните води, за да се осигурят данни за концентрацията на азот и фосфор в почвените води, за минералния азот в почвения профил и концентрацията на нитрати в подземните и повърхностните води, както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава. Мониторингът се извършва на ниво земеделски участък и в селскостопанските водосбори, обект на мониторинг. Мониторинговите пунктове обхващат главните видове почви, нива на интензивност на торенето, практики за наторяване и култури.
3. Засилен мониторинг на водите се извършва в селскостопанските водосбори, разположени в близост до най-уязвимите водни обекти.
4. Във фермите, ползващи се от индивидуални дерогации, се извършват проучвания за местното земеползване, редуването на културите и селскостопанските практики. Събраната информация и данните от анализа на хранителните вещества, посочен в член 5, параграф 6, и от мониторинга, посочен в параграф 2 от настоящия член, се използват за изчисляване въз основа на модел на степента на загубите на нитрати и фосфор от фермите, ползващи се от дерогация.
Член 8
Контрол
1. Компетентните органи осигуряват, че всички заявления за дерогация са обект на административен контрол. Когато при контрола се установи, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. Въвежда се програма за инспекции на място, които се основават на анализ на риска, на резултатите от контрола от предходните години и резултатите от общия контрол на случаен принцип за прилагането на законодателството, което изпълнява Директива 91/676/ЕИО. Инспекциите на място обхващат най-малко 5 % от фермите, ползващи се от индивидуална дерогация по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение. Когато проверката покаже несъответствие, фермерът се уведомява за това. Тази информация трябва да бъде взета предвид при вземането на решение относно искането за дерогация за следващата година.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 9
Докладване
Всяка година най-късно до месец юни компетентните органи представят доклад, съдържащ следната информация:
а)
карти с процента на фермите, процента на селскостопанските животни и процента на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всеки окръг, както и картите на местното земеползване, посочени в член 7, параграф 1;
б)
резултатите от мониторинга на подземните и повърхностните води по отношение на концентрацията на нитратите, включително информация за тенденциите в качеството на водите както при условията на дерогация, така и при отсъствието на такава, както и въздействието на дерогацията върху качеството на водите, както е посочено в член 7, параграф 2;
в)
резултатите от мониторинга на почвите по отношение на концентрацията на азот и фосфор в почвените води и минералния азот в почвения профил, както при условията на дерогация, така и в отсъствието на такава, както е посочено в член 7, параграф 2;
г)
резюме и оценка на данните, получени от засиления мониторинг на водите, посочен в член 7, параграф 3;
д)
резултатите от проучванията на местното земеползване, редуването на културите, както и селскостопанските практики, както е посочено в член 7, параграф 4;
е)
резултатите от изчисленията въз основа на модел на количеството на загубите на азот и фосфор във фермите, ползващи се от индивидуална дерогация, посочени в член 7, параграф 4;
ж)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на контрола на равнище ферма, както и информация за неизрядните ферми въз основа на резултатите от административния контрол и инспекциите на място, посочени в член 8, параграфи 1 и 2;
з)
сравнителен анализ на контрола на фермите в Ирландия, ползващи се от дерогация, с този на фермите, които не се ползват от дерогация. Информацията включва данни от годишните инспекции, административните проверки, селскостопанските инспекции в контекста на кръстосаното спазване, както и статистика за нарушенията.
Член 10
Прилагане
Настоящото решение се прилага в контекста на Irish Action Programme as implemented in the European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Нормативен инструмент № 31 от 2014 г.).
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 11
Адресат на настоящото решение е Ирландия.
Съставено в Брюксел на 27 февруари 2014 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 27. februarja 2014
o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1194)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(2014/112/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Če se količina gnojila, ki jo namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količin, navedenih v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in biti upravičena glede na objektivna merila, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.
(2)
Komisija je 22. oktobra 2007 sprejela Odločbo 2007/697/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (2), s katero je pod določenimi pogoji dovolila vnos 250 kg dušika iz živinskega gnojila na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja, v okviru irskega akcijskega programa, kot se izvaja glede na uredbe European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) iz leta 2006 (Statutory Instrument No 378 of 2006), z datumom prenehanja veljavnosti 17. julija 2010.
(3)
Komisija je 24. februarja 2011 sprejela Sklep 2011/127/EU (3) o spremembi Odločbe 2007/697/ES in podaljšanju odstopanja do 31. decembra 2013, v povezavi z irskim akcijskim programom, kot se izvaja glede na uredbe European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of waters) iz leta 2010 (Statutory Instrument No 610 of 2010).
(4)
Odstopanje, odobreno z Odločbo 2007/697/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/127/EU, je v letu 2012 zadevalo 5 093 kmetij, kar ustreza približno 3,34 % skupnega števila gospodarstev s pašnimi živalmi, 11,44 % skupnega števila glav živine in 5,19 % celotne neto kmetijske površine.
(5)
Irska je 4. oktobra 2013 Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS.
(6)
Irska v skladu z odstavkom 5 člena 3 Direktive 91/676/EGS uporablja akcijski program na vsem svojem ozemlju.
(7)
„Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2008-2011“ kaže, da je na Irskem, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na vseh postajah za spremljanje pod 50 mg/l, in da je povprečna koncentracija nitratov na 87 % postaj za spremljanje pod 25 mg/l. Kar zadeva površinsko vodo, so povprečne koncentracije nitratov na vseh postajah za spremljanje pod 50 mg/l, na več kot 99 % postaj za spremljanje pa pod 25 mg/l.
(8)
Število glav živine in uporaba kemičnih gnojil sta se v zadnjih letih zmanjšala. Število govedi, prašičev in ovac se je od obdobja 2004-2007 do obdobja 2008-2011 znižalo za 4 %, 11 % oziroma 22 %. Povprečen nanos dušika iz živinskega gnojila je v obdobju 2008-2011 znašal 105 kg/ha, kar pomeni 8-odstotno zmanjšanje v primerjavi z obdobjem 2004-2007. Povprečen nanos fosforja je v obdobju 2008-2011 znašal 15 kg/ha, kar pomeni 6-odstotno zmanjšanje v primerjavi z obdobjem 2004-2007. Povprečna uporaba kemičnega dušikovega gnojila se je v obdobju 2008-2011 v primerjavi z obdobjem 2004-2007 zmanjšala za 6 %. Povprečna uporaba kemičnega fosforjevega gnojila se je v obdobju 2008-2011 v primerjavi z obdobjem 2004-2007 zmanjšala za 31 %.
(9)
Na Irskem je 93 % kmetijskih zemljišč namenjenih travinju. Na splošno se na travniških kmetijah 47 % površin obdeluje ekstenzivno, kar pomeni manjšo gostoto živali in manjši vnos gnojil, 32 % površin se obdeluje v okviru kmetijskih okoljskih programov in le 5,2 % površin se obdeluje intenzivno. 7 % površin se uporablja za pridelavo poljščin. Povprečna uporaba kemičnih gnojil v travinju je 81 kg/ha dušika in 7 kg/ha fosforja.
(10)
Za irsko podnebje sta značilna enakomerno razporejena količina padavin čez leto in relativno majhen letni razpon temperatur, kar spodbuja dolgo rastno sezono trave, od 330 dni na leto na jugozahodu do okoli 250 dni na leto na severovzhodu.
(11)
Po preučitvi irskega zahtevka in irskega akcijskega programa ter glede na izkušnje, pridobljene z odstopanjem iz Odločbe 2007/697/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/127/EU, Komisija meni, da količina gnojila, ki ga predlaga Irska, tj. 250 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni določeni strogi pogoji.
(12)
Spremne informacije, ki jih je predložila Irska, kažejo, da je predlagana količina 250 kg dušika letno na hektar na kmetijah z vsaj 80 % travinja upravičena glede na objektivna merila, kot so velika neto količina padavin, dolga rastna doba in veliki pridelki trave, ki sprejme veliko dušika.
(13)
Odločba 2007/697/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/127/EU, ima datum prenehanja veljavnosti 31. decembra 2013. Da se zadevnim kmetom zagotovijo nadaljnje koristi od odstopanja, je primerno sprejeti ta sklep.
(14)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Odstopanje, ki ga je zahtevala Irska z dopisom z dne 4. oktobra 2013 za vnos večje količine živinskega gnojila od tiste, ki je določena v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in točki (a) navedenega pododstavka, se odobri ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)
„travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem 80 % ali več kmetijske površine, ki je na voljo za gnojenje z živinskim gnojilom, pokriva trava;
(b)
„pašna živina“ pomeni goveda (razen telet, rejenih za meso), ovce, jelenjad, koze in konje;
(c)
„trava“ pomeni trajno ali začasno travinje (začasno pomeni, da leži manj kot štiri leta);
(d)
„poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa tal in praks gnojenja.
Člen 3
Področje uporabe
Ta sklep se uporablja za posamezne travniške kmetije pod pogoji iz členov 4, 5 in 6.
Člen 4
Letni zahtevek in obveznosti
1. Kmetje, ki želijo, da se jim odobri odstopanje na podlagi tega sklepa, vsako leto pristojnemu organu predložijo zahtevek.
2. Poleg predložitve letnega zahtevka iz odstavka 1 se tudi pisno obvežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5 in 6.
Člen 5
Uporaba živinskega gnojila in drugih gnojil
1. Količina živinskega gnojila pašne živine, ki se letno vnese v tla na travniških kmetijah, vključno z živalskimi iztrebki, ne presega količine živinskega gnojila, ki vsebuje 250 kg dušika na hektar, pod pogoji iz odstavkov od 2 do 7.
2. Skupni vnos dušika ne presega predvidljivih potreb po hranilih zadevnega posevka, zajema vnos iz tal in ne presega največje stopnje gnojenja za kmetijo, določene v akcijskem programu za nitrate. Skupni vnos dušika se razlikuje glede na gostoto živine in pridelavo krme.
3. Vsaka kmetija ima načrt gnojenja, v katerem je opisano kolobarjenje na kmetijskem zemljišču ter načrtovani vnos živinskega gnojila in drugih gnojil. Pripravi se vsako koledarsko leto do 1. marca. Načrt gnojenja vključuje vsaj naslednje:
(a)
načrt kolobarjenja, v katerem mora biti opredeljena površina poljin s travo in poljin z drugimi posevki, vključno s skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo posameznih poljin;
(b)
število glav živine, opis sistema namestitve in sistema za shranjevanje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;
(c)
izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnoja na kmetiji;
(d)
količino, vrsto in lastnosti živinskega gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetijo;
(e)
predvidljive potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;
(f)
rezultate analize tal glede stanja dušika in fosforja v tleh, če so na voljo;
(g)
lastnosti gnojila, ki se bo uporabilo;
(h)
izračun vnosa dušika in fosforja z živinskim gnojilom na posameznih poljinah;
(i)
izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah.
Načrt gnojenja je treba revidirati najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrtom in dejansko kmetijsko prakso.
4. Vsak kmet vodi bilanco gnojenja, vključno z informacijami o upravljanju vnosov dušika in fosforja ter upravljanju talne vode.
Bilanca gnojenja se predloži pristojnemu organu za vsako koledarsko leto.
5. Za vsako travniško kmetijo, za katero je odobreno odstopanje, se kmet strinja, da se zahtevek iz člena 4(1), načrt gnojenja in bilanca gnojenja lahko preverjajo.
6. Vsak kmet, ki mu je bilo odobreno odstopanje, za namene natančnega gnojenja izvaja redne analize dušika in fosforja v tleh.
Vzorčenje in analiza se morata izvajati vsaj enkrat na štiri leta za vsako homogeno površino na kmetiji glede na kolobarjenje in značilnosti tal.
Izvede se vsaj ena analiza na vsakih pet hektarjev kmetijskega zemljišča.
Rezultati analize dušika in fosforja v tleh so dostopni na kmetiji, za katero je odobreno odstopanje.
7. Živinskega gnojila se ne sme nanašati jeseni pred začetkom setve trave.
Člen 6
Upravljanje zemljišč
1. Na 80 % ali več površin, ki so na kmetijah na voljo za vnos živinskega gnojila, se goji trava.
2. Kmetje, ki jim je bilo odobreno posamezno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:
(a)
začasno travinje se orje spomladi;
(b)
preorani travi na vseh tipih tal takoj sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku;
(c)
kolobarjenje ne vključuje stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik.
3. Vendar pa točka (c) odstavka 2 ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje ali za druge stročnice, podsejane s travo.
Člen 7
Spremljanje
1. Pristojni organ zagotovi, da se izdelajo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako grofijo prikazujejo deleže travniških kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevidi, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč.
2. Spremljajo se tla, površinska voda in podzemna voda, da se pridobijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, o mineralnem dušiku v profilu tal in o koncentraciji nitratov v podzemni in površinski vodi, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja. Spremljanje se izvede na kmetijskih gospodarstvih in na kmetijskih območjih spremljanja. Kraji spremljanja vključujejo glavne tipe tal, stopnje intenzivnosti, prakse gnojenja in posevke.
3. Na kmetijskih območjih, ki se nahajajo v bližini najbolj občutljivih vodnih teles, se poostri spremljanje kakovosti vode.
4. Pregled lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijske prakse se izvede na kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje. Zbrani podatki ter podatki, ki izvirajo iz analize hranil iz člena 5(6) in spremljanja iz odstavka 2 tega člena, se uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega izgub nitratov in fosforja na kmetijah, za katere je bilo odobreno odstopanje.
Člen 8
Nadzor
1. Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za odstopanje predmet upravnega nadzora. Kadar nadzor pokaže, da pogoji iz členov 5 in 6 niso izpolnjeni, se vložnika o tem obvesti. V tem primeru zahtevek velja za zavrnjenega.
2. Program poljskih pregledov se vzpostavi na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS. Poljski pregledi v zvezi s pogoji iz členov 5 in 6 tega sklepa zajemajo vsaj 5 % kmetij, za katere je odobreno posamezno odstopanje. Kadar preverjanje razkrije neizpolnjevanje pogojev, se o tem obvesti kmeta. Te informacije se morajo upoštevati pri odločanju o zahtevku za odstopanje za naslednje leto.
3. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, ki se odobri v skladu s tem sklepom.
Člen 9
Poročanje
Pristojni organi vsako leto do junija predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:
(a)
zemljevide, ki za vsako grofijo prikazujejo delež kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 7(1);
(b)
rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja na kakovost vode, iz člena 7(2);
(c)
rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracijo dušika in fosforja v talni vodi ter mineralnega dušika v profilu tal, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, iz člena 7(2);
(d)
povzetek in oceno podatkov, pridobljenih pri poostrenem spremljanju kakovosti vode, iz člena 7(3);
(e)
rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 7(4);
(f)
rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub nitratov in fosforja na kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje, iz člena 7(4);
(g)
oceno izvajanja pogojev za odstopanje na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in poljskih pregledov iz člena 8(1) in (2);
(h)
primerjalno analizo nadzora kmetij, za katere je odobreno odstopanje, in kmetij, za katere se odstopanje ne uporablja, na Irskem. Informacije vključujejo podatke o letnih pregledih, upravnih pregledih, kmetijskih inšpekcijskih pregledih v okviru dogovorov o navzkrižni skladnosti in statistične podatke o kršitvah.
Člen 10
Uporaba
Ta sklep se uporablja v povezavi z irskim akcijskim programom, kot se izvaja glede na uredbe European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) iz leta 2014 (Statutory Instrument No 31 of 2014).
Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2017.
Člen 11
Ta sklep je naslovljen na Irsko.
V Bruslju, 27. februarja 2014