РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/455
z dne 23. julija 2014
o državni pomoči SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ki jo je Grčija odobrila Piraeus Bank Group v zvezi z dokapitalizacijo in prestrukturiranjem Piraeus Bank S.A.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO PIRAEUS BANK
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), namenjeno zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki ga sestavljajo, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (2). Grčija je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije dokapitalizirala banko Piraeus Bank (v nadaljnjem besedilu: banka Piraeus (3)).
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da bo Komisiji predložen načrt prestrukturiranja v zvezi z upravičenci do ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so 23. julija 2010 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja. Komisija je navedeni načrt in njegove naknadne posodobitve ter dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato kot zadevo SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka Piraeus je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev in državnih obligacijskih posojil (4). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (v nadaljnjem besedilu: ELA z državnim jamstvom).
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. GSFS je 28. maja 2012 banki Piraeus odobril premostitveno dokapitalizacijo v višini 4 700 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so 10. maja 2012 Komisijo uradno obvestili o pismu o zavezi, ki ga je GSFS izdal za banko Piraeus. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34826 (2012/NN)).
(7)
Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka Piraeus) (5).
(8)
GSFS je decembra 2012 banki Piraeus odobril drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). 21. decembra 2012 je banki Piraeus tudi izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala banke in zamenljivih kapitalskih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (6). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 20. decembra 2012 (7).
(9)
Banka Piraeus je septembra 2012 sporočila, da namerava od družbe Société Générale S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Société Générale) prevzeti banko Geniki. Komisija je med septembrom in oktobrom opravila številne telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus v zvezi s prevzemom banke Geniki.
(10)
Banka Piraeus je 19. oktobra 2012 z družbo Société Générale podpisala pogodbo o nakupu delnic v zvezi s prevzemom celotnega deleža družbe Société Générale (99,08 %) v banki Geniki.
(11)
Službe Komisije so 12. decembra 2012 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke Geniki.
(12)
Banka Piraeus je 26. februarja 2013 obvestila Komisijo o svojih namenih prevzema Millennium Bank Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka MBG). Komisija je opravila več telekonferenc in izmenjav elektronske pošte z grškimi organi in banko Piraeus v zvezi s prevzemom banke MBG.
(13)
Službe Komisije so 25. marca 2013 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke MBG.
(14)
Banka Piraeus je 22. aprila 2013 sporočila, da je sklenila pogodbo z Millennium Banco Comercial Portugues (v nadaljnjem besedilu: banka BCP) v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.
(15)
GSFS je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno kapitalizacijo delno pretvoril v lastniški kapital v skupnem znesku 5 891 milijonov EUR. Banki Piraeus je tudi zagotovil dodatni znesek v višini 1 094 milijonov EUR, kot se je zavezal, ko je banka Piraeus prevzela dobri del Agricultural Bank of Greece (v nadaljnjem besedilu: banka ATE) in grških podružnic treh ciprskih bank (glej oddelek 1.2). Poleg tega so zasebni vlagatelji vložili 1 444 milijonov EUR. Skupna dokapitalizacija je znašala 8 429 milijonov EUR in se navaja kot „dokapitalizacija iz pomladi 2013“.
(16)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(17)
Grški organi so končni načrt prestrukturiranja banke Piraeus (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) Komisiji predložili 25. junija 2014. Istega dne so predložili informacije o ELA z državnim jamstvom. Navedli so, da nameravajo banki Piraeus še naprej zagotavljati tako likvidnostno pomoč, pa tudi državna jamstva za dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam.
(18)
Komisija je med upravnim postopkom opravila številne sestanke, telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus.
(19)
Grčija je privolila, da se ta sklep izjemoma sprejme samo v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK V ZVEZI S PREVZETIMI PODJETJI
1.2.1 Postopek v zvezi z banko ATE
(20)
Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (znesek, ki je vključeval 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grške sheme dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je s sklepom z dne 23. maja 2011 odobrila navedene ukrepe na podlagi načrta prestrukturiranja banke ATE (v nadaljnjem besedilu: sklep o prestrukturiranju banke ATE) (8).
(21)
Grčija je 29. decembra 2011 sodelovala pri novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa banke ATE v višini 290 milijonov EUR.
(22)
Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema (9) izbranih sredstev in obveznosti banke ATE (v nadaljnjem besedilu: prenesene dejavnosti banke ATE), medtem ko bi bila preostala sredstva in obveznosti rešeni prek slabe banke.
(23)
Banka Piraeus je julija 2012 napovedala prevzem s pripojitvijo dobrega dela banke ATE, ki je bila dana v likvidacijo.
(24)
GSFS se je takrat zavezal, da bo kril kapitalske potrebe banke Piraeus, izhajajoče iz pridobljenih sredstev. Banka Grčije je 27. januarja 2013 ugotovila, da kapital, potreben za regulativne namene zaradi prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE, znaša 570 milijonov EUR, ki jih bo kril GSFS.
(25)
Komisija je s sklepom z dne 3. maja 2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o likvidaciji banke ATE) sklenila, da ukrepi podpore, odobreni ob prenosu prenesenih dejavnosti banke ATE, ne pomenijo državne pomoči za banko Piraeus, ampak za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom, če načrt prestrukturiranja banke Piraeus, ki zdaj vključuje prenesene dejavnosti banke ATE, omogoča ponovno vzpostavitev njenega dolgoročno uspešnega poslovanja.
(26)
GSFS je junija 2013 v banko Piraeus vložil 570 milijonov EUR v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (11).
1.2.2 Postopek v zvezi z grškimi posli Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank (v nadaljnjem besedilu: tri ciprske banke)
(27)
Po izrednem sestanku Euroskupine (12)15. marca 2013 so ciprski organi in Evropska unija, Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) dosegli politični dogovor o politiki, ki bo podlaga za prihodnji program makroekonomskega prilagajanja. Med drugim so se zlasti dogovorili, da bodo posli treh ciprskih bank v Grčiji preneseni na grško banko.
(28)
Banka Piraeus in druge grške banke so izrazile interes za prevzem poslov treh ciprskih bank v Grčiji.
(29)
GSFS je 22. marca 2013 privolil v to, da banka Piraeus izdela ponudbo za prevzem grških podružnic, vlog in posojil treh ciprskih bank. Ponudba banke Piraeus je bila pogojena s tem, da GSFS zagotovi lastniški kapital za banko Piraeus v znesku, ki je enak ceni, plačani za lastniški kapital prevzetega podjetja.
(30)
Grški organi in GSFS so službe Komisije podrobno obveščali o razvoju dogodkov in pogojih prevzema.
(31)
Banka Piraeus je 26. marca 2013 z vsako od treh ciprskih bank podpisala pogodbo o prodaji in prenosu v zvezi z njihovimi grškimi dejavnostmi (vloge, posojila in mreža podružnic).
(32)
Kot je bilo dogovorjeno marca 2013, je GSFS v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR (13), da bi lahko izpolnjevala kapitalske potrebe, nastale zaradi prevzema navedenih sredstev.
2. OPIS
2.1 BANKA PIRAEUS IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(33)
Realni bruto domači proizvod Grčije (v nadaljnjem besedilu: BDP) se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Zaradi tega so se grške banke spopadale s hitro rastočo stopnjo nevračila posojil za grška gospodinjstva in podjetja (14). Ta razvoj dogodkov je negativno vplival na donosnost sredstev grških bank in privedel do kapitalskih potreb.
Preglednica 1
Rast realnega BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Rast realnega BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Vir:
Eurostat, na voljo na spletnem naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Poleg tega je Grčija februarja 2012 izvedla izmenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic ponudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami (v nadaljnjem besedilu: GDO), vrednostnimi papirji, vezanimi na BDP, in obveznicami PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF)) v zameno za obstoječe GDO s 53,5-odstotno nominalno diskontno stopnjo in daljšimi ročnostmi (15). Grški organi so rezultate navedene izmenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Izmenjava je povzročila velike izgube za imetnike obveznic (ki jih je Banka Grčije ocenila na povprečno 78 % nominalne vrednosti starih GDO za grške banke) in kapitalske potrebe, ki so bile vknjižene za nazaj v računovodske izkaze grških bank za leto 2011. Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI so povzete v preglednici 2.
Preglednica 2
Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI (v milijonih EUR)
Banke
Nominalna vrednost GDO
Nominalna vrednost državnih posojil
Skupna nominalna vrednost
Izguba pri GDO zaradi PSI
Izguba pri državnih posojilih zaradi PSI
Skupna bruto izguba zaradi PSI
Skupna bruto izguba zaradi PSI/navadni lastniški temeljni kapital (%)
Skupna bruto izguba zaradi PSI/skupna sredstva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Vir:
Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 14.
(35)
Ker so se grške banke zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije spopadale z velikimi kapitalskimi primanjkljaji, so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljnjem besedilu: MEFP) drugega programa prilagoditve za Grčijo, ki so ga 11. marca 2012 sklenili grška vlada, Evropska unija, MDS in ECB, zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so skupne potrebe po dokapitalizaciji bank in stroške reševanja, ki naj bi se financirali na podlagi navedenega programa, ocenili na 50 milijard EUR (17). Navedeni znesek je bil izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije za obdobje od decembra 2011 do decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2012) in je temeljil na napovedi izgube iz posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank so na voljo prek GSFS. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke, kot izhajajo iz stresnega testa iz leta 2012.
Preglednica 3
Stresni test iz leta 2012: kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2011)
Skupna bruto izguba zaradi PSI (dec. 2011)
Rezervacije, povezane s PSI (junij 2011)
Napovedi bruto kumulativne izgube za kreditno tveganje
Rezervacije za izgube iz posojil (dec. 2011)
Interno ustvarjanje kapitala
Ciljni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2014)
Kapitalske potrebe
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Vir:
Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 8.
(36)
V skladu z MEFP iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno pomoč in jo prejmejo na način, s katerim se ohranijo spodbude za zasebni sektor za vlaganje kapitala in tako zmanjša breme za davkoplačevalce“ (19). Banka Grčije je ugotovila, da so samo štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus in Alpha Bank) predložile izvedljive načrte za zbiranje kapitala (20). Prvo dokapitalizacijo GSFS so prejele maja 2012.
(37)
Domače vloge v bankah v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupaj 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Navedene banke so morale plačevati višje obrestne mere, če so želele ohraniti vloge. Stroški vlog so se povečali, zaradi česar se je zmanjšala neto obrestna marža bank. Ker so grške banke izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (21), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki ELA z državnim jamstvom, ki jo je odobrila Banka Grčije.
(38)
Grčija je 3. decembra 2012 začela izvajati program odkupa novih GDO, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, po cenah, ki so se gibale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti (22). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube v njihovih bilancah stanja, ker je večina računovodske izgube (tj. razlike med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vknjižene za te nove GDO v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (23).
(39)
Decembra 2012 so štiri največje grške banke prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo GSFS.
(40)
Spomladi 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, pri čemer je imel GSFS v vsaki od štirih bank več kot 80-odstotni delež. Za banke, ki jim je uspelo pritegniti vnaprej določeni znesek zasebnega kapitala (banka Piraeus, Alpha Bank in National Bank of Greece), je GSFS prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili odobreni nakupni boni za delnice GSFS.
(41)
Banka Grčije je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napovedi kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in hčerinskih družbah za obdobje treh let in pol in za čas trajanja posojila. Z analizo so bile pripravljene napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev, tj. osnovnega in neugodnega. Banka Grčije je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi nekaterih podatkov svetovalca.
(42)
Banka Grčije je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je opravil svetovalec, jeseni 2013 začela nov stresni test (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank na podlagi osnovnega in neugodnega scenarija. Banka Grčije je oceno kapitalskih potreb opravila s strokovno pomočjo drugega svetovalca.
(43)
Ključne komponente ocene kapitalskih potreb na podlagi stresnega testa iz leta 2013 so bile (i) napovedi kreditne izgube (24) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezervacij za posojila, ter (ii) ocenjena donosnost iz poslovanja bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili Banki Grčije predloženi v četrtem četrtletju 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za stresni test iz leta 2013.
Preglednica 4
Stresni test iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (25) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v stresnem testu (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Banka Grčije je 6. marca 2014 objavila rezultate stresnega testa iz leta 2013 in banke pozvala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za kritje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
(45)
Banke so od konca marca 2014 do začetka maja 2014 izvedle povečanje kapitala.
2.1.2 Upravičenec
(46)
Banka Piraeus zagotavlja univerzalne bančne storitve, predvsem v Grčiji, srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi (Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija, Ukrajina in Ciper) ter Egiptu. Ponuja vse bančne in finančne produkte ter storitve za gospodinjstva in podjetja. Dejavna je na področjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in zasebnega bančništva, upravljanja premoženja, zakladništva in investicijskega bančništva. Banka Piraeus je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na atenski borzi. Na dan 30. decembra 2012 je imela skupaj 18 597 zaposlenih (28).
(47)
Banka Piraeus je sodelovala v programu PSI, v katerem je izmenjala GDO in državna posojila z nominalno vrednostjo v višini 7,7 milijarde EUR. Njeni skupni stroški v zvezi s PSI so znašali približno 5 911 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011 (29). Banka Piraeus je v času programa odkupa iz decembra 2012 prodala nove GDO, ki jih je prejela v okviru PSI, po močno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala njene izgube pri novih GDO.
(48)
Ključni podatki za banko Piraeus iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so prikazani v preglednici 5.
Preglednica 5
Ključni podatki za banko Piraeus za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisti prihodki iz obresti
1 207
1 194
1 047
1 664
Skupni prihodki iz poslovanja
1 510
1 245
1 921
2 205
Skupni odhodki iz poslovanja
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Prihodki pred rezervacijami
625
405
989
525
Izgube zaradi oslabitev za kritje kreditnega tveganja
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Izgube zaradi oslabitev pri GDO in posojilih, upravičenih do PSI
(5 911)
Slabo ime
351
3 810
Čisti dobiček/izguba
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Izbrani podatki o obsegu
(v milijonih EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012 (31)
31. december 2013 (32)
Neto posojila in predplačila strankam skupaj
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vloge
29 475
21 796
36 971
54 279
Sredstva skupaj
57 561
49 352
70 408
92 010
Lastniški kapital skupaj (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela banka Piraeus poleg velikih izgub, ki jih je leta 2011 vknjižila zaradi programa PSI (5 911 milijonov EUR (33)), do sredine leta 2012 težave zaradi upadanja prihodkov (med drugim zaradi višjih stroškov vlog) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj banke so močno prizadeli odlivi vlog. Navedeni položaj se je nekoliko izboljšal, ko je banka Piraeus julija 2012 začela s prevzemi.
(50)
Banka Grčije je na podlagi stresnega testa iz leta 2013 kapitalske potrebe banke Piraeus ocenila na 465 milijonov EUR v osnovnem scenariju.
(51)
Banka Piraeus je marca 2014 izvedla povečanje kapitala v višini 1 752 milijonov EUR, da bi pokrila kapitalske potrebe, navedene v uvodni izjavi 50, in odplačala 940 milijonov EUR v prednostnih delnicah, ki jih je imela Grčija (34). V nasprotju s povečanjem kapitala banke Eurobank aprila 2014 GSFS banki Piraeus ni izdal zaveze, da bo vložil kapital v okviru povečanja kapitala v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja. Povečanje njenega kapitala je bilo doseženo s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice delničarjev) za mednarodne vlagatelje in z javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila določena na 1,7 EUR na delnico.
(52)
Po povečanju kapitala je banka Piraeus 22. maja 2014 sporočila, da je odkupila prednostne delnice Grčije v skupnem znesku 750 milijonov EUR (35).
2.2 PREVZEMI GRŠKIH BANČNIH DEJAVNOSTI S STRANI BANKE PIRAEUS
2.2.1 Prevzem banke ATE
(53)
Banko ATE je leta 1929 ustanovila Grčija kot nepridobitno organizacijo. Do zgodnjih 90. let je bila banka ATE specializirana finančna institucija, ki je podpirala razvoj kmetijskega sektorja v imenu grške države. Decembra 2000 je bila uvrščena na atensko borzo. 14. novembra 2011 je bila Grčija glavni delničar banke ATE z 89,9-odstotnim deležem.
(54)
Banka ATE je opravljala vse bančne dejavnosti, za prebivalstvo in podjetja, zagotavljala finančne storitve, kot so zavarovalne dejavnosti in dajanje v najem, ter pridobila velike deleže v družbah, ki delujejo v nefinančnih sektorjih, vključno z industrijo proizvodnje sladkorja in mleka.
(55)
Julija 2012 je banka ATE svoje storitve ponujala prek svoje mreže 468 podružnic in zaposlovala 5 024 oseb. Julija 2012 so njene skupne vloge znašale 14,9 milijarde EUR v skupnih sredstvih v višini 21,8 milijarde EUR (36).
(56)
Banka ATE je od leta 2006 svoje storitve ponujala tudi zunaj Grčije s 74-odstotnim deležem v ATE Bank Romania ter 20,3-odstotnim deležem navadnega delniškega kapitala in 25 % prednostnih delnic v AIKBanka Serbia.
(57)
Težave banke ATE so se pojavile pred grško dolžniško krizo, predvsem zaradi slabe kakovosti sredstev in tradicionalno nizke donosnosti pred oslabitvijo. Poleg tega je grška dolžniška kriza prizadela vse grške banke, vključno z banko ATE, na dva načina: (i) izguba dostopa Grčije do mednarodnih trgov dolžniških vrednostnih papirjev je hudo prizadela likvidnostni položaj grških bank ter (ii) poslabšala se je kakovost sredstev in povečale so se oslabitve.
(58)
Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (ki so vključevali 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grškega ukrepa dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je navedene ukrepe odobrila v sklepu o prestrukturiranju banke ATE.
(59)
Kljub temu se je kapitalski položaj banke ATE v drugi polovici leta 2011 poslabšal predvsem zaradi njenega sodelovanja v programu PSI. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški v zvezi s PSI znašali približno 4 329 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe prenesenih dejavnosti banke ATE ocenjene na 4 920 milijonov EUR.
(60)
Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema v zvezi s prenesenimi dejavnostmi banke ATE, medtem ko bi se preostala sredstva in obveznosti reševali prek slabe banke. Banka Piraeus in druga velika grška banka sta GSFS predložili nezavezujoči ponudbi. Upravni odbor GSFS je 26. julija 2012 odobril ponudbo banke Piraeus.
(61)
Banka Grčije je 27. julija 2012 izvedla prenos prenesenih dejavnosti banke ATE na banko Piraeus (37).
(62)
Ker so prenesene dejavnosti banke ATE vsebovale manj sredstev po pošteni vrednosti kot obveznosti, je moral GSFS v skladu s sklepom Banke Grčije z dne 28. januarja 2013 nadomestiti razliko med prenesenimi sredstvi in prenesenimi obveznostmi, tj. likvidnostno vrzel. Banka Grčije je na podlagi revidiranih podatkov ugotovila, da bo likvidnostna vrzel 7 471 milijonov EUR, in GSFS je banki Piraeus odobril obveznice evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: obveznice EFSF), vredne 7 471 milijonov EUR.
(63)
Poleg tega se je GSFS zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil kapital za kapitalizacijo prenesenih dejavnosti banke ATE v višini do 9 %. Navedeni znesek je bil najprej ocenjen na 500 milijonov EUR, vendar je bil končni znesek določen na 570 milijonov EUR. GSFS je v banko Piraeus vložil končni znesek v zameno za navadne delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(64)
Banka Piraeus je prenesene dejavnosti banke ATE prevzela za nakupno ceno 95 milijonov EUR.
2.2.2 Prevzem banke Geniki
(65)
Banka Geniki je bila ustanovljena leta 1937. Zagotavljala je finančne storitve v sektorjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in storitev kapitalskega trga. Družba Société Générale je leta 2004 pridobila večino delnic banke Geniki. Banka Geniki je imela na dan 31. decembra 2012 104 podružnice in 1 391 zaposlenih (38). Skupna sredstva so znašala 2,6 milijarde EUR, skupna neto posojila 1,9 milijarde EUR in vloge približno 2 milijardi EUR (39).
(66)
Grška dolžniška kriza je zelo negativno vplivala na uspešnost bančnega sektorja. Poleg tega je sodelovanje grških bank v programu PSI povzročilo hitro poslabšanje njihovega kapitalskega položaja. Kot je prikazano v preglednici 2, so skupni stroški banke Geniki v zvezi s PSI znašali približno 292 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, je bil znesek kapitalskih potreb banke Geniki ocenjen na 281 milijonov EUR in izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije.
(67)
Družba Société Générale se je junija 2012 v poskusu, da bi prodala banko Geniki, obrnila na vse štiri velike grške banke. Za prevzem banke Geniki se je zanimala samo banka Piraeus.
(68)
Pogajanja med družbo Société Générale in banko Piraeus za prodajo banke Geniki so 19. oktobra 2012 privedla do uradnega dogovora, na podlagi katerega: (i) bo družba Société Générale prodala in banka Piraeus kupila 99,08-odstotni delež družbe Société Générale v banki Geniki ter (ii) družba Société Générale odstopila in prenesla ter banka Piraeus prevzela 100 % predplačil delniškega kapitala za banko Geniki, ki jih je Société Générale dodelila in jih bo dodelila v prihodnosti. Société Générale je nazadnje privolila v predplačilo v višini približno 290 milijonov EUR za banko Geniki in vpis obveznice, ki jo je izdala banka Piraeus, v znesku približno 170 milijonov EUR. Banka Piraeus je nato banko Geniki prevzela za 1 milijon EUR.
(69)
Banka Piraeus je 14. decembra 2012 sporočila, da je prevzem deleža družbe Société Générale v banki Geniki končan.
2.2.3 Prevzem grških poslov treh ciprskih bank
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank so bile ustanovljene leta 1899, leta 1901 oziroma leta 1976.
(71)
Po izrednem sestanku Euroskupine 15. marca 2013 so Evropska unija, MDS in ECB dosegli dogovor o glavnih parametrih načrta za reševanje za Ciper. Grški odbor za sistemsko stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GOSS) je soglasno predlagal prenos grških sredstev in obveznosti podružnic treh ciprskih bank v Grčiji na obstoječo grško banko. Zlasti je navedel, da „so […] (40) z dogovorom v celoti zaščiteni imetniki vlog v grških podružnicah [treh ciprskih bank], grški javni interes in finančna stabilnost ter da dogovor ne pomeni bremena za grški javni dolg“.
(72)
Banka Grčije je bila zadolžena za preučitev morebitnega interesa grških bank in je v tem okviru objavila razpis za zbiranje ponudb. Poleg tega je GSFS privolil v kritje kapitalskih potreb (prevzemnika), ki bi nastale zaradi prevzema grških podružnic treh ciprskih bank.
(73)
V preglednici 6 so povzeta sredstva in obveznosti treh ciprskih bank, ki so bili nazadnje preneseni na banko Piraeus (v nadaljnjem besedilu: ciprske prenesene dejavnosti).
Preglednica 6
Prenesene dejavnosti treh ciprskih bank
Prenesene dejavnosti
Sredstva
Vsa grška posojila, vključno z najemom in faktoringom
Posojila na področju pomorskega prometa ter druga posojila, ki izvirajo iz Grčije, se upravljajo v Grčiji in so knjižena v ciprskem portfelju posojil
Osnovna sredstva (razen odloženih terjatev za davek)
Obveznosti
Vse vloge treh ciprskih bank, zbrane v Grčiji
Vir:
Pismo o nameri, Izločitev in prodaja grških sredstev ciprskih bank, 10. april 2013.
(74)
Sredstva, prenesena na banko Piraeus, so znašala približno 18,9 milijarde EUR, obveznosti pa približno 15 milijard EUR. Vendar so se stranke posla dogovorile, da bodo upoštevale znesek izgub, ki je bil napovedan v poročilu PIMCO za banke na Cipru na podlagi neugodnega scenarija (41). Glede na poročilo PIMCO je vrednost sredstev, ki bi bila prenesena na banko Piraeus, znašala približno 16,5 milijarde EUR. Prenesene obveznosti so znašale približno 14,5 milijarde EUR.
(75)
21. in 22. marca 2013 so samo tri banke, med katerimi je bila banka Piraeus, predložile nezavezujoče ponudbe.
(76)
GSFS je 22. marca 2013 privolil, da banka Piraeus prevzame posle treh ciprskih bank v Grčiji. Skupno plačilo banke Piraeus za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti je bilo 524 milijonov EUR. Zlasti je bilo dogovorjeno, da bo banka Piraeus plačala 237 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Bank of Cyprus, 258 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Cyprus Popular Bank in 29 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Hellenic Bank.
(77)
GSFS je junija 2013 v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (42) v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR za kritje nakupne cene, ki jo je plačala banka Piraeus.
2.2.4 Prevzem banke MBG
(78)
Banka MBG je bila ustanovljena leta 2000. Na dan 31. decembra 2012 je imela 119 podružnic in 1 174 zaposlenih (43).
(79)
Banka Piraeus je 22. aprila 2013 podpisala dokončni dogovor z banko BCP v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.
(80)
V skladu z navedenim dogovorom bi banka BCP prispevala 400 milijonov EUR k regulatorni dokapitalizaciji banke MBG (od katerih je banka BCP 139 milijonov EUR prispevala že decembra 2012) s pretvorbo podrejenih in prednostnih posojil banke BCP v lastniški kapital banke MBG. Poleg tega bi banka MBG vse financiranje, ki ji ga je v preteklosti zagotovila banka BCP, vrnila v dveh obrokih: 650 milijonov EUR bi plačala na datum sklenitve posla, znesek v višini približno 250 milijonov EUR pa bi plačala v šestih mesecih od sklenitve posla. Nazadnje, banka BCP bi prispevala 400 milijonov EUR k dokapitalizaciji banke Piraeus na podlagi zasebnega plasiranja z izključitvijo predkupnih pravic. Banka Piraeus bi nato v celoti dokapitalizirano banko MBG prevzela za 1 milijon EUR.
(81)
Banka Piraeus je 19. junija 2013 sporočila, da je prevzem banke MBG končan.
2.2.5 Pregled skupnega učinka prevzemov
(82)
Preglednica 7 vsebuje pregled učinka zaporednih prevzemov na velikost in obliko banke Piraeus v Grčiji (nobeden od prevzetih subjektov ni vključeval tuje aktive, razen prenesenih dejavnosti banke ATE, ki so vključevale majhna romunska sredstva). Zaradi teh prevzemov ima banka Piraeus zdaj največji tržni delež na grškem trgu vlog in posojil.
Preglednica 7
Učinek zaporednih prevzemov na velikost banke Piraeus v Grčiji
31.12.2012
Samo Grčija
Stanje same banke Piraeus
ATE
Geniki
Ciprske banke
MBG
NOVA SKUPINA
Bruto posojila
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
delež nove skupine
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Neto posojila
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
delež nove skupine
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vloge
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
delež nove skupine
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaposleni
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
delež nove skupine
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Podružnice
325
460
104
307
120
1 316
delež nove skupine
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Vir:
Podatki, ki jih je 10. junija 2014 predložila banka Piraeus.
2.3 UKREPI POMOČI
2.3.1 Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
(83)
Banka Piraeus je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela več oblik pomoči, in sicer na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(84)
Banka Piraeus je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Banka Piraeus je leta 2010 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija je banki Piraeus posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Ob koncu marca 2014 je bil neporavnani znesek državnih obveznic 1 024 milijonov EUR (44).
(85)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, ki so ga Komisiji predložili 25. junija 2014, zaprosili za dovoljenje za nadaljnje izdajanje jamstev in posojanje državnih obveznic banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam v obdobju prestrukturiranja, če bi nastala potreba po taki likvidnostni podpori, čeprav ni pričakovati, da se bo to zgodilo.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(86)
Banka Piraeus je maja 2009 in decembra 2011 od Grčije na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam prejela kapitalska vložka v višini 370 milijonov EUR oziroma 380 milijonov EUR, kar skupaj znaša 750 milijonov EUR (ukrep A) in ustreza približno 2,1 % tveganju prilagojene aktive (v nadaljnjem besedilu: RWA) (45) banke Piraeus v tistem času.
(87)
Dokapitalizacija je bila izvedena v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, s kuponom z nominalno obrestno mero 10 % in petletno ročnostjo.
(88)
Banka Piraeus je prednostne delnice odkupila 22. maja 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 52.
2.3.2 ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(89)
ELA je izreden ukrep, ki solventni finančni instituciji, ki se srečuje z začasnimi likvidnostnimi težavami, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, ne da bi taka operacija bila del enotne monetarne politike. Obrestna mera, ki jo finančna institucija plača za ELA, je za […] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(90)
Za program ELA je odgovorna Banka Grčije, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, povezana z zagotavljanjem ELA, nosi Banka Grčije (46). Grčija je Banki Grčije odobrila državno jamstvo za celotni znesek ELA, ki ga je odobrila Banka Grčije. Minister za finance lahko na podlagi člena 50(7) zakona št. 3943/2011, s katerim je bil spremenjen člen 65(1) zakona št. 2362/1995, odobri jamstva v imenu države za Banko Grčije, da se zavarujejo terjatve Banke Grčije do kreditnih institucij. Banke, upravičene do ELA, morajo državi plačati premijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(91)
Banka Piraeus je 31. decembra 2011 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 11,64 milijarde EUR, medtem ko je 31. decembra 2012 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 31,4 milijarde EUR (47). Po močnem upadu leta 2013 je banka Piraeus na koncu tega leta prejela samo 750 milijonov EUR ELA z državnim jamstvom.
2.3.3 Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(92)
Banka Piraeus je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je odobril GSFS. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012
(v milijonih EUR)
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012
(v milijonih EUR)
Pismo o zavezi - december 2012
(v milijonih EUR)
Udeležba v dokapitalizaciji iz maja 2013
(v milijonih EUR) (48)
Ukrep
B1
B2
B3
B4
Znesek
(v milijonih EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(93)
Uvodne izjave 14 do 33 sklepa o začetku postopka Piraeus vsebujejo podroben opis prve premostitvene dokapitalizacije iz maja 2012 (ukrep B1). V tem oddelku so predstavljeni ozadje in glavne lastnosti navedenega ukrepa.
(94)
GSFS je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala v višini do 5 milijard EUR.
(95)
GSFS je na podlagi ukrepa B1 maja 2012 na banko Piraeus prenesel obveznice EFSF v višini 4,7 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji iz zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi GSFS (v nadaljnjem besedilu: zakon o GSFS). Komisija je v uvodni izjavi 53 sklepa o začetku postopka Piraeus ugotovila: „Premostitvena dokapitalizacija, končana 28. maja 2012, pomeni izpolnitev obveznosti iz pisma o zavezi in torej nadaljevanje iste pomoči.“ Oba zneska, tj. znesek, naveden v pismu o zavezi, in znesek prve premostitvene dokapitalizacije, je izračunala Banka Grčije za zagotovitev, da bo banka Piraeus na dan 31. decembra 2011, tj. datum retroaktivnega knjiženja premostitvene dokapitalizacije v izkaze banke Piraeus, dosegla 8-odstotni količnik celotnega kapitala. Kot je razvidno iz preglednice 3, je ukrep B1 kril le del celotnih kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012. Banka Piraeus naj bi kapital zbrala s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa je bila namenjena le ohranjanju upravičenosti banke do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo navedeno povečanje kapitala.
(96)
Za obdobje od datuma prve premostitvene dokapitalizacije do datuma pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge zamenljive finančne instrumente je bilo v sporazumu za obdobje pred vpisom med banko Piraeus in GSFS določeno, da mora banka Piraeus GSFS plačati 1-odstotno letno provizijo na nominalno vrednost obveznic EFSF ter da se bodo kakršna koli izplačila kuponov in natečene obresti na obveznice EFSF za navedeno obdobje štele za dodatni kapitalski prispevek GSFS banki Piraeus (49).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(97)
Banka Piraeus je jeseni 2012 zabeležila dodatne izgube. Njen kapital je bil torej znova manjši od minimalnih kapitalskih zahtev, da bi ostala upravičena do refinanciranja ECB.
(98)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. GSFS je 20. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila znova plačana s prenosom obveznic EFSF na banko Piraeus.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 20. decembra 2012 (ukrep B3)
(99)
Poleg druge premostitvene dokapitalizacije je GSFS 20. decembra 2012 banki Piraeus izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju njenega delniškega kapitala in zamenljivih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (ukrep B3).
(100)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatni znesek, obljubljen decembra 2012 (ukrep B3), so pomenili, da se je GSFS zavezal, da bo kril celotne kapitalske potrebe, opredeljene na podlagi stresnega testa iz leta 2012 (7 335 milijonov EUR (50)).
2.3.3.4 Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) in delno odplačilo ukrepov B1 in B2
(101)
23. aprila 2013 je bilo na skupščini delničarjev banke Piraeus odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 8 429 milijonov EUR (51). Navedeni znesek je bil izračunan kot vsota:
(i)
7 335 milijonov EUR za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012; od tega je GSFS vpisal 5 891 milijonov EUR (ukrep B4), zasebni vlagatelji pa 1 444 milijonov EUR;
(ii)
570 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje regulatornih kapitalskih zahtev, ki so nastale zaradi prevzema poslov banke ATE, kot se je zavezal julija 2012; Komisija je navedeni ukrep ocenila v sklepu o likvidaciji banke ATE in ugotovila, da ni pomenil pomoči za banko Piraeus;
(iii)
524 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje kapitalskih potreb, ki so nastale zaradi plačila nakupne cene za grške posle treh ciprskih bank; ta del povečanja kapitala pomeni ukrep C (52).
(102)
Cena novih delnic je bila določena na 1,70 EUR na delnico, kar ustreza 50 % povprečne cene delnice, tehtane glede na obseg trgovanja, v 50 trgovalnih dneh pred njeno določitvijo.
(103)
Upravni odbor banke Piraeus je 3. junija 2013 napovedal izdajo 3 888 268 914 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,70 EUR na delnico (53). Banka Piraeus je 28. junija 2013 sporočila (54), da je upravni odbor potrdil celotno plačilo skupnega povečanja delniškega kapitala v skupnem znesku 8 429 milijonov EUR, vključno s premijskimi zneski.
(104)
Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je znašala 1 444 milijonov EUR (55). Navedeni znesek vključuje udeležbo banke BCP, kot je opisano v uvodni izjavi 80.
(105)
Udeležba GSFS v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je torej znašala 6 985 milijonov EUR.
(106)
GSFS je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal glavni delničar banke Piraeus z 81-odstotnim deležem (56). GSFS je izdal nakupne bone in zasebnim vlagateljem dodelil en nakupni bon za vsako vpisano delnico brez plačila (57). Vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Prvi izvršilni datum je bil 2. januar 2014, nato pa se lahko nakupni boni izvršujejo vsakih šest mesecev do 2. januarja 2018. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni v višini 1,70 EUR, povečani za letno obrestno mero (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev) (58).
(107)
Zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov. Poleg tega se bo vsaka taka prilagoditev izvedla naknadno in samo do zneska ustvarjenega prihodka od prodaje predkupnih pravic GSFS. Prilagoditev ni predvidena v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice.
2.3.4 Ukrepi pomoči za prevzeta podjetja (ukrep C)
2.3.4.1 Ukrepi pomoči za banko ATE
(108)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, je banka ATE v času sklepa o prestrukturiranju banke ATE že izkoristila ukrepe pomoči.
(109)
Grška država je decembra 2011 banko ATE dokapitalizirala z 290 milijoni EUR.
(110)
Reševanje z dne 27. julija 2012, kot je opisano v uvodnih izjavah 62 in 63, je prav tako vključevalo dodatno podporo države. GSFS je banki Piraeus odobril obveznice EFSF v vrednosti 7 471 milijonov EUR za kritje likvidnostne vrzeli. GSFS se je tudi zavezal, da bo banko Piraeus dokapitaliziral v znesku 570 milijonov EUR.
(111)
Pomoč, povezana s postopkom nakupa in prevzema, skupaj znaša 8 041 milijonov EUR.
2.3.4.2 Ukrepi pomoči za grške posle treh ciprskih bank (ukrep C)
(112)
Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 77 in 101, se je GSFS ob prevzemu grških poslov treh ciprskih bank zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil 524 milijonov EUR kapitala (ukrep C). Navedena zaveza je bila izpolnjena junija 2013 (59).
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
2.4.1 Domače poslovanje
(113)
Banka Piraeus se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji.
(114)
Njen glavni cilj je obnoviti donosnost in uspešnost svojega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže, ter ukrepe za izboljšanje njenega kapitalskega položaja in strukture bilance stanja.
(115)
Kar zadeva operativno učinkovitost, je banka Piraeus že začela izvajati obsežen program racionalizacije.
(116)
Od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 je zmanjšala svojo fizično prisotnost v Grčiji za skupaj 322 podružnic, ob upoštevanju prestrukturiranja prevzetih subjektov po datumu prevzema. Banka Piraeus je leta 2014 ohranila ta ritem, pri čemer je v prvem polletju zaprla […] podružnic.
Preglednica 9
Prestrukturiranje grške mreže podružnic od leta 2010 do prvega polletja 2014
Obdobje
2011
2012
2013
1. polletje 2014
Skupno število podružnic na začetku obdobja ali na datum prevzema
360
918
1 316
1 037
Od tega Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciprske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Skupaj ob koncu obdobja
346
889
1 037
899
Skupno število zaprtih podružnic v obdobju
14
29
279
138
Vir:
Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.
(117)
Banka Piraeus je v obdobju 2011-2013 tudi zmanjšala skupno število zaposlenih v svojih bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji za 2 519 zaposlenih. Zlasti je bilo 2 114 odhodov opravljenih na podlagi sheme prostovoljnega izstopa, ki jo je izvedla banka Piraeus.
Preglednica 10
Zmanjšanje števila zaposlenih v obdobju 2010-2013
Obdobje
2011
2012
2013
Skupno število zaposlenih na začetku obdobja ali na datum prevzema
6 370
12 616
18 628
Od tega Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciprske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Skupaj ob koncu obdobja
6 172
12 365
16 558
Zmanjšanje števila zaposlenih
198
251
2 070
Vir:
Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.
(118)
Banka Piraeus namerava v obdobju od decembra 2013 do konca leta 2017 v Grčiji dodatno zmanjšati število zaposlenih (s 16 558 na […] zaposlenih) in velikost svoje mreže (s 1 037 na […] podružnic) (60). […]
(119)
Povečana učinkovitost v smislu podružnic in osebja bo prispevala k znižanju skupnih stroškov grških dejavnosti banke Piraeus za […] % s 1 394 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2013 na […] milijonov EUR (61) leta 2017 (62). Posledično bi moralo pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških dejavnosti pasti pod […] % ob koncu obdobja prestrukturiranja.
(120)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo banka Piraeus znižala svoje stroške financiranja, kar je ključno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Banka Piraeus pričakuje, da bo lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge glede na stabilnejše razmere ter zlasti pričakovano stabilizacijo in okrevanje grškega gospodarstva, katerega rast se znova pričakuje od leta 2014 naprej. Razmiki za vloge naj bi se v Grčiji zmanjšali (63). Navedeno zmanjšanje razmikov naj bi bilo doseženo predvsem s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Prav tako se bo odvisnost banke Piraeus od ELA in širšega financiranja iz Eurosistema zmanjšala z več kot 45 % njenih celotnih sredstev v letu 2012 na manj kot […] % leta 2017 (64).
(121)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Piraeus okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2017 zmanjšalo na […] % (s 114 % leta 2013 (65)), njena kapitalska ustreznost pa se bo dodatno izboljšala.
(122)
Druga prednostna naloga banke Piraeus je upravljanje slabih posojil (v nadaljevanju: NPL). Banka Piraeus bo izboljšala svoje kreditne postopke v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovanje in zmanjšanje limitov) in upravljanjem NPL. Stopnja NPL bo leta […] dosegla skoraj […] %, nato pa se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi znašala približno […] % (66). Stroški tveganja (izgube zaradi oslabitve posojil) se bodo znižali s skoraj 2 milijard EUR leta 2013 na manj kot […] milijonov EUR leta 2018 (67).
(123)
Izboljšanje operativne učinkovitosti, povečanje neto obrestne marže in znižanje stroškov tveganja bodo banki Piraeus omogočili, da bo v Grčiji donosna od leta […] naprej. Banka Piraeus predvideva, da bo njen dobiček pri domačih dejavnostih leta 2018 presegel […] milijard EUR.
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(124)
Banka Piraeus je za izboljšanje donosnosti svojih tujih dejavnosti že začela izvajati program bistvenega znižanja stroškov v mednarodni mreži. Od konca leta 2011 do marca 2014 se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, tj. s 6 634 na 5 948, število podružnic pa za 18 %, tj. s 499 na 410 (68). Poenostavljena je bila tudi struktura njenega mednarodnega portfelja, da bi se zmanjšala stroškovna podlaga (69).
(125)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po zmanjšanju odvisnosti tujih hčerinskih družb od grške matične družbe, kar zadeva njihove potrebe po financiranju, ter po nadaljnji zaščiti kapitalskega položaja banke Piraeus.
(126)
Banka Piraeus je septembra 2012 prodala svojo ameriško hčerinsko družbo, ki je predstavljala približno 0,7 milijarde EUR njenih sredstev (13 podružnic in 158 zaposlenih).
(127)
Banka Piraeus bo zmanjšala svojo izpostavljenost tuji aktivi na […] milijard EUR konec junija 2018. Ta številka pomeni zmanjšanje za […] % (70) v primerjavi s koncem leta 2012 (71).
(128)
Zmanjšanje tuje aktive bo nekoliko manjše - na […] milijard EUR - v primeru […] (72). V navedenem primeru bo zmanjšanje tuje aktive znašalo […] % v primerjavi s koncem leta 2012.
(129)
Vendar se lahko banka Piraeus, namesto da bi izpolnila zgoraj navedeno omejitev skupnih sredstev konec junija 2018, odloči za odprodajo […] (73). V takem primeru ohranjene dejavnosti ne bodo pomenile več kot […] % skupnih tujih dejavnosti banke Piraeus ob koncu leta 2012.
(130)
Banka Piraeus bo zmanjšala svoje skupno financiranje za tuje hčerinske družbe.
2.4.3 Zbiranje zasebnega kapitala ter prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(131)
Banka Piraeus je zbrala velike količine kapitala na trgu in s tem zmanjšala državno pomoč, ki jo je potrebovala.
(132)
Prvič, banka Piraeus je nekaj zasebnega kapitala zbrala leta 2011 z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa v višini 807 milijonov EUR (74). Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je banka Piraeus uspela tudi zbrati kapital zasebnih vlagateljev na podlagi dokapitalizacije iz pomladi 2013. Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 se je tudi zelo zmanjšal delež prejšnjih delničarjev, saj je GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 imel 81 % delnic banke Piraeus, novi vlagatelji 17 %, prejšnjim delničarjem pa je ostal le 2-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(133)
Banka Piraeus je aprila 2014 na trgu zbrala 1 750 milijonov EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in odplačilo prednostnih delnic, ki jih je imela Grčija. Nove delnice so bile izdane po ceni 1,7 EUR, tj. ceni, ki jo je plačal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(134)
Poleg tega je banka Piraeus ustvarila kapital z odkupom svojih hibridnih in podrejenih dolžniških instrumentov po diskontirani nominalni vrednosti. Banka Piraeus je marca 2012 ponudila odkup nekaterih hibridnih instrumentov in instrumentov nižjega drugega reda. Cena, ki je bila določena na podlagi tržne vrednosti in je vključevala premijo največ desetih odstotnih točk, je bila določena na 37 % nominalne vrednosti za hibridni instrument in 50 % nominalne vrednosti za instrument nižjega drugega reda. Stopnji udeležbe sta bili 52,8 % oziroma 18,2 %. Banka Piraeus je maja 2013 začela izvajati dodatno upravljanje obveznosti za odkup 321 milijonov EUR nedospelih vrednostnih papirjev. Stopnja udeležbe je bila 20 %. Z navedenimi zaporednimi odkupi je bil dosežen skupni kapitalski prirast v višini približno 120 milijonov EUR (75).
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(135)
Grčija se je 25. junija 2014 zavezala, da bodo banka Piraeus in njene hčerinske družbe izvedle načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen istega dne, in navedla dodatne zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, ki so v prilogi, so povzete v tem oddelku.
(136)
Prvič, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus prestrukturirala svoje komercialne dejavnosti v Grčiji, pri čemer je določila največje število podružnic in zaposlenih na dan 31. decembra 2017 v Grčiji ter tudi najvišji znesek skupnih stroškov za grške dejavnosti v letu 2017 (76).
(137)
Grčija se je zavezala tudi, da bo banka Piraeus zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji. Največje razmerje med neto posojili in vlogami bo izpolnjevala na dan 31. decembra 2017 (77). […]
(138)
V zvezi s tujimi hčerinskimi družbami banke Piraeus se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 zmanjšala finančni vzvod svoje tuje aktive (78). Poleg tega je likvidnostna ali kapitalska podpora za navedene hčerinske družbe strogo omejena v smislu nominalnega zneska in posebnih okoliščin.
(139)
Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus odprodala vrsto vrednostnih papirjev. Poleg tega banka Piraeus ne bo kupovala vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda, pri čemer veljajo omejene izjeme (79).
(140)
Grčija je navedla vrsto zavez v zvezi s korporativnim upravljanjem banke Piraeus. Zavezala se je, da bo omejila osebne prejemke zaposlenih in vodij banke Piraeus (80).
(141)
Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus uporabljala premišljeno kreditno politiko, da bi zagotovila, da so odločitve o dodelitvi ali prestrukturiranju posojil namenjene povečanju uspešnega poslovanja in donosnosti banke Piraeus. Banka Piraeus bo ravnala v skladu z visokimi standardi v zvezi s spremljanjem kreditnega tveganja in prestrukturiranjem posojil (81).
(142)
Vrsta zavez se nanaša na poslovanje banke Piraeus s povezanimi posojilojemalci. Namen navedenih zavez je zagotoviti, da banka Piraeus pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil za svoje zaposlene, vodje in delničarje ter tudi javne subjekte, politične stranke in medijske družbe ne bo odstopala od preudarne bančne prakse (82).
(143)
Nazadnje, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus ravnala v skladu z nekaterimi omejitvami ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja državne pomoči (83).
(144)
Navedene obveznosti bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik spremljanja.
(145)
Grčija je v dopisu z dne 25. junija 2014 posebej navedla, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov s strani banke Piraeus ali katerega koli državnega subjekta, vključno z GSFS, zaprosila za odobritev Komisije (84).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
(146)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji iz sporočila o bančništvu iz leta 2008 (85) v zvezi s primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je GSFS zagotovil banki Piraeus (ukrep B1).
(147)
Komisija je v zvezi s primernostjo ukrepa glede na dejstvo, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči, in glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila dvome, ali je banka Piraeus sprejela vse mogoče ukrepe, da bi se izognila potrebi po pomoči v prihodnosti (86). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo bo nadzoroval banko Piraeus v prihodnosti, ko bo prva premostitvena dokapitalizacija nadomeščena s trajno dokapitalizacijo (87), saj bi banko Piraeus lahko nadzirali bodisi država bodisi manjšinski zasebni lastniki, ki bi imeli visoko raven finančnega vzvoda. Komisija je navedla, da bi bilo treba vsekakor ohraniti kakovost upravljanja banke Piraeus in zlasti njenih postopkov odobritve posojil, da bi Komisija ugotovila primernost prve premostitvene dokapitalizacije.
(148)
V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Komisija v uvodni izjavi 70 sklepa o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Ker je bilo trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije negotovo, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila zadostna ter v skladu z načeli zagotovitve nadomestila in delitve bremena v okviru pravil o državni pomoči. Dalje, pogoji pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo ob sprejetju sklepa o začetku postopka Piraeus niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(149)
V zvezi s sorazmernostjo ukrepa je Komisija izrazila dvome, ali zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja državne pomoči, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 76 sklepa o začetku postopka Piraeus) zadostujejo v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo. Dalje, Komisija je v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka Piraeus navedla, da bi lahko neobstoj pravil, ki bi GSFS preprečevala usklajevanje štirih največjih bank (tj. banka Piraeus, Eurobank, NBG in Alpha Bank), in neobstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečevali izmenjavo poslovno občutljivih informacij, vodila do izkrivljanja konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika spremljanja, ki bi bil fizično prisoten v banki Piraeus.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
4.1 PRIPOMBE BANKE PIRAEUS
(150)
Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe banke Piraeus k sklepu o začetku postopka Piraeus.
(151)
Banka Piraeus je v zvezi s primernostjo ukrepov navedla, da dolžniška kriza v Grčiji in euroobmočju še nikoli ni bila tako huda. Dokapitalizacija iz maja 2009 v višini 1,0 % njenega RWA je bila neposreden odgovor na izjemne pretrese na svetovnih finančnih trgih. Dodatni kapitalski vložek Grčije ob koncu leta 2011 v višini 380 milijonov EUR je bil enak 1,1 % takratnega RWA banke Piraeus in je bil namenjen reševanju kapitalskega primanjkljaja, ki naj bi nastal zaradi vse globlje recesije. Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 4,7 milijarde EUR je bila prvi del dokapitalizacije za rešitev kapitalskega primanjkljaja, izhajajočega iz PSI in ocene portfeljev posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (88), ter vse globlje recesije.
(152)
Menila je tudi, da je dejstvo, da sta Grčija in GSFS imenovala enega oziroma dva člana v upravnem odboru banke Piraeus kot svoja predstavnika in da je GSFS imenoval enega člana v odboru za tveganja banke Piraeus, skupaj z drugimi, zagotavljalo, da ni mogla prevzemati prevelikih tveganj.
(153)
V zvezi z nujnostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da so dokapitalizacijo v obliki premostitvenega financiranja določili grški organi ter Evropska unija, MDS in ECB ter da je znesek premostitvene dokapitalizacije v višini 4,7 milijarde EUR skoraj izravnal učinek PSI. Kar zadeva pretvorbo premostitvene dokapitalizacije v trajni kapital, naj bi bilo po daljšem obdobju brez vlade v Grčiji v drugem četrtletju leta 2012, ko je bila odobrena končna struktura, neizogibno sproženo zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev in dogovorjeno ustrezno nadomestilo (odvisno od uporabljenih pogojev in instrumentov).
(154)
V zvezi s sorazmernostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da je od leta 2009 prilagodila svoje prakse dodeljevanja posojil z uporabo strožjih kreditnih meril, pospešenimi roki odplačil in zmanjšanimi limiti. Od prvega četrtletja leta 2009 vse prošnje za izplačilo določenega zneska pregledata in odobrita namestnik direktorja in generalni direktor/oddelek za kreditno tveganje skupine. Banka Piraeus naj ne bi spremenila svoje sedanje poslovne prakse, kot je določena v poslovnem načrtu, predloženem Banki Grčije, in spodkopala sedanjih standardov dodeljevanja posojil. Navedeni standardi so bili med najstrožjimi v sektorju, kot je razvidno tudi iz zelo dobrih rezultatov, ki jih je banka Piraeus dosegla pri diagnostičnem testu družbe Blackrock Solutions. Navedeni nameni naj bi bili zaščiteni z zastopstvom Grčije in GSFS v upravnem odboru banke Piraeus.
(155)
V zvezi s predlogom Komisije za imenovanje skrbnika spremljanja je banka Piraeus menila, da skrbno spremljanje že zagotavlja več tretjih oseb, kot so Banka Grčije, zunanji revizorji, predstavnik Grčije in predstavniki GSFS.
4.2 PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE
(156)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe grške banke k sklepu o začetku postopka Piraeus. Navedena grška banka je pripomnila, da je dokapitalizacija grških bank s strani GSFS načeloma dobrodošel korak v smeri bolj zdravega in uspešnejšega bančnega sistema, in ni izrazila ugovorov v zvezi z dokapitalizacijo banke Piraeus.
(157)
Vendar je navedena grška banka ob tem, ko je izrazila svojo popolno podporo za načelo dokapitalizacije grških bank s strani GSFS, pojasnila, da pričakuje, da bo dokapitalizacija s strani GSFS na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji, da se tako zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči diskriminacija.
5. PRIPOMBE GRČIJE GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
(158)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe, ki sta jih pripravila Banka Grčije in GSFS.
5.1 PRIPOMBE BANKE GRČIJE
(159)
Banka Grčije je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije navedla, da je bil znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je GSFS maja 2012 dokapitaliziral štiri največje grške banke, manjši od končnega zneska, ki so ga navedene banke potrebovale, da bi do junija 2012 postopno dosegle ter ohranile delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 10 %, in delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 7 % na podlagi triletnega neugodnega stresnega scenarija. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj naj bi bil postopek dokapitalizacije zaključen s povečanji delniškega kapitala, ki naj bi jih opravile navedene štiri banke.
(160)
Banka Grčije je še navedla, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Navedla je, da bo, kadar banka ostane v zasebnih rokah, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, medtem ko lahko, če banka preide v last države (tj. v last GSFS), GSFS imenuje novo vodstvo, ki ga bo vsekakor ocenila Banka Grčije. Banka Grčije je navedla, da redno ocenjuje okvir korporativnega upravljanja, ustreznost vodstva in profil tveganja vsake banke, da bi zagotovila, da se ne prevzemajo prevelika tveganja. Poudarila je tudi, da je GSFS že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.
(161)
V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije navedla, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus omejena zaradi zagotovitve izpolnitve tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinku programa PSI, zapletenosti celotnega projekta ter potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanjih delniškega kapitala.
(162)
V zvezi s sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije poudarila, da bo popolna izvedba načrta prestrukturiranja, predloženega Komisiji, zagotovljena s tem, da bo začasni odvzem glasovalnih pravic GSFS odpravljen, če bi bil med drugim načrt prestrukturiranja bistveno kršen. Banka Grčije je še navedla, da težave banke Piraeus ne izhajajo niti iz dejstva, da je vodstvo banke Piraeus podcenilo tveganja, niti iz tržno agresivnega ravnanja.
5.2 PRIPOMBE GSFS
(163)
GSFS je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije za rešitev vprašanja morebitnega vmešavanja države v primeru, da država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek GSFS in ima GSFS polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, financirane iz GSFS, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom in da po trajni dokapitalizaciji iz GSFS ne bodo pod nadzorom države. GSFS je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava z avtonomijo odločanja. Na podlagi člena 16(C)(2) zakona o GSFS, v skladu s katerim kreditne institucije, za katere je GSFS zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, GSFS ni pod nadzorom države. Poudaril je tudi strukturo upravljanja GSFS.
(164)
Kar zadeva vmešavanje GSFS v vodenje banke Piraeus, je GSFS navedel, da bo upošteval avtonomijo banke Piraeus in ne bo posegal v njeno vsakodnevno vodenje, ker je njegova vloga omejena na to, kar je določeno v zakonu o GSFS. Navedel je, da ne bo nikakršnega vmešavanja države ali usklajevanja in da se bodo odločitve banke Piraeus glede postopka dodeljevanja posojil (med drugim o zavarovanju, oblikovanju cen in solventnosti posojilojemalcev) sprejemale na podlagi tržnih meril.
(165)
GSFS je poudaril, da zakon o GSFS in sporazum za obdobje pred vpisom vsebujeta ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo pretirano tvegano ravnanje obstoječih zasebnih delničarjev. Izpostavil je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov GSFS kot neodvisne neizvršne člane upravnega odbora banke Piraeus in njihova prisotnost v odborih, (ii) skrben pregled poslovanja v banki Piraeus, ki ga izvaja GSFS, in (iii) dejstvo, da bodo po končni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejene le toliko časa, dokler bo banka Piraeus ravnala v skladu s pogoji načrta prestrukturiranja.
(166)
GSFS je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotovitev, da si banke, v katerih je udeležen, ne izmenjujejo poslovno občutljivih informacij. Navedeni ukrepi vključujejo imenovanje različnih predstavnikov GSFS v teh bankah, naloge, ki so dodeljene tem predstavnikom za zaščito pred pretokom informacij z enega predstavnika na drugega, in jasna interna navodila za te predstavnike, naj ne posredujejo poslovno občutljivih informacij bank. Poleg tega je GSFS navedel, da svojih pravic v zvezi z bankami ne uresničuje na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali bistveno zmanjšal ali oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje, GSFS je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila zaupnosti in fiduciarne dolžnosti ter da jih zavezujejo določbe o varovanju poslovne skrivnosti v zvezi z njegovim poslovanjem.
6. OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZEMOM BANKE ATE IN GRŠKIH POSLOV TREH CIPRSKIH BANK
6.1 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO ATE
(167)
Komisija je v sklepu o prestrukturiranju banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 58 in 108 tega sklepa, pomenijo državno pomoč in da so v skladu z notranjim trgom.
(168)
Komisija je v sklepu o likvidaciji banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 109 in 110 tega sklepa, pomenijo državno pomoč za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da je pomoč za banko ATE združljiva z notranjim trgom, samo če je vključitev prenesenih dejavnosti banke ATE izvedena v skladu z načrtom in če načrt prestrukturiranja banke Piraeus - ki vključuje prenesene dejavnosti banke ATE - omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Navedena ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo ugotovljena v oddelku 7.6.2.
(169)
Komisiji zato ni treba ponovno oceniti zgoraj navedenih ukrepov in potrjuje, da so združljivi z notranjim trgom.
6.2 OCENA POMOČI, POVEZANE Z GRŠKIMI POSLI TREH CIPRSKIH BANK (UKREP C)
6.2.1 Obstoj in znesek pomoči
(170)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe v zvezi z ukrepom C. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(171)
Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je bila obljubljena marca 2013 med postopkom zbiranja ponudb za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti. Ukrep je bil torej odobren marca 2013. Dejanska dokapitalizacija je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (89).
(172)
Dokapitalizacijo banke Piraeus je izvedel GSFS, tj. subjekt, ki ga je za podporo bankam ustanovila in ga financira Grčija, tako da je bilo izplačilo izvedeno iz državnih sredstev.
(173)
Kar zadeva upravičenca do državne pomoči, je bil namen dokapitalizacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, kriti kapitalske potrebe, ki bi nastale zaradi prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti. Poleg tega bi bila dokapitalizacija na voljo kateri koli grški banki, ki bi prevzela ciprske prenesene dejavnosti. V ponudbi banke Piraeus, kot je bila predložena v odobritev GSFS, se je upoštevala dokapitalizacija s strani GSFS. Kapital za grške banke je bil takrat skromen in nobena od njih ne bi prevzela ciprskih prenesenih dejavnosti, če ne bi bila obljubljena dokapitalizacija. Čeprav je torej formalna prejemnica kapitala, ki ga je zagotovil GSFS, banka Piraeus, Komisija meni, da so upravičenec do državne pomoči ciprske prenesene dejavnosti, ker ukrep omogoča njihovo prodajo grški banki. Brez dokapitalizacije banke Piraeus jih grška banka ne bi prevzela. Ostale bi v skupinah, ki so se spopadale z izjemnimi težavami (Cyprus Popular Bank in tudi Bank of Cyprus sta bili v postopku reševanja glede na njune velike kapitalske potrebe), in bi torej verjetno propadle ali vsaj utrpele velike odlive vlog. V zvezi z obstojem prednosti Komisija tudi ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu: v času velike negotovosti se zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, ne bi zavezal, da bo v banko Piraeus v prihodnosti vložil velik znesek kapitala, ne da bi vnaprej poznal pogoje prihodnjega vložka (tj. emisijski tečaj).
(174)
Poleg tega je ukrep na prvi pogled selektiven, ker se uporablja izključno za ciprske prenesene dejavnosti (pri katerih vsaka pomeni podjetje), in za nobeno drugo podjetje.
(175)
Nazadnje, ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, konkurirajo z drugimi bankami, vključno s hčerinskimi družbami tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Reševanje navedenih dejavnosti torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.
(176)
Komisija zato ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Upravičenec do državne pomoči
(177)
Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 173, Komisija ciprske prenesene dejavnosti šteje za upravičenca do izplačila obveznic EFSF s strani GSFS.
(178)
Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 173, je ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, morala prevzeti druga banka zaradi razlogov finančne stabilnosti in predvsem zato, ker so bile tri ciprske banke v zelo težkem položaju. Zato bi bilo treba prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in to, ali ta prodaja vključuje državno pomoč za kupca, tj. banko Piraeus, preučiti na podlagi oddelka „Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja s prodajo banke“ iz sporočila o prestrukturiranju (90).
(179)
Banka Grčije se je v zvezi z navedeno prodajo odločila stopiti v stik samo z največjimi domačimi bankami v Grčiji, pri čemer so nezavezujoče ponudbe predložile samo banka Piraeus in dve drugi banki. Banka Piraeus je edina ponudnica, ki je predložila veljavno zavezujočo ponudbo. Omejeno število kontaktiranih kupcev ne more izključevati, da je bil razpis odprt, glede na to, da ni bilo razumno pričakovati formalne ponudbe drugih vlagateljev. Dejansko so takrat tuje banke, prisotne v Grčiji, zaradi finančne nestabilnosti grškega bančnega sistema, ki je zaradi globoke in dolgotrajne recesije doživel velike izgube iz posojil, odprodale ali bile pripravljene odprodati svoje grške dejavnosti (npr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Z drugimi besedami, zapuščale so grški trg in niso iskale novih priložnosti za naložbe v Grčiji. Poleg tega je razumno predpostavljati, da bi se za navedene dejavnosti zanimal samo vlagatelj, ki bi lahko hitro stabiliziral in vzpostavil uspešnost prevzetih dejavnosti - tj. velika bančna skupina. Nazadnje, zaradi zelo kratkega časovnega okvira, ki je bil na voljo za sklenitev prodaje - ki ga je narekovala finančna kriza, v kateri so delovale banke, ki so se prodajale -, je bilo sodelovanje tujih bank ali drugih vrst vlagateljev v postopku prodaje zelo malo verjetno, ker bi navedeni vlagatelji navadno želeli opraviti skrben pregled sredstev, ponujenih za prodajo, preden bi predložili formalno ponudbo.
(180)
Komisija zato ugotavlja, da je bila prodajna cena ciprskih prenesenih dejavnosti tržna cena in da je mogoče pomoč kupcu, tj. banki Piraeus, izključiti.
6.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(181)
V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(182)
Komisija je priznala, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je tako motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (91) in sporočila o bančništvu iz leta 2013 (92).
(183)
Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v svojih odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija odobrila posameznim bankam (93), priznala, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo te motnje. Pravna podlaga za oceno ukrepov pomoči mora torej biti člen 107(3)(b) Pogodbe.
(184)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(185)
V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost:
(a)
primernost: pomoč mora biti dobro usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj reševanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b)
nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c)
sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo raven, ki je potrebna za dosego ciljev ukrepa.
(186)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(187)
Sporočilo o dokapitalizaciji vsebuje nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.
(188)
Nazadnje, Komisija je v sporočilu o prestrukturiranju pojasnila, kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. Pri oceni načrta prestrukturiranja banke Piraeus bo na podlagi sporočila o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe, navedene v preglednici 11.
6.2.3 Skladnost ukrepa pomoči C s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji
6.2.3.1 Primernost
(189)
Komisija v zvezi s primernostjo ukrepa, tj. zavezo GSFS, da bo dokapitaliziral banko Piraeus v višini 524 milijonov EUR, meni, da je ukrep primeren, ker je omogočil, da se grški posli treh ciprskih bank prodajo banki Piraeus.
(190)
Brez ukrepa ne bi bila nobena grška banka, vključno z banko Piraeus, pripravljena prevzeti ciprske prenesene dejavnosti v času, ko ni bila nobena banka zunaj Grčije pripravljena vstopiti na ta trg. Če ciprske prenesene dejavnosti ne bi bile prevzete, bi bile ogrožene navedene dejavnosti in zlasti vloge grških podružnic. Z ukrepom je bila torej zagotovljena ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.
6.2.3.2 Nujnost
(191)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek na primer omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.
(192)
V času, ko so grške banke zelo težko našle kapital, je ukrep kril kapitalske potrebe, ki bi nastale s plačilom nakupne cene za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, da bi se prevzem lahko zgodil.
(193)
Poleg tega Komisija pozitivno ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena v obliki kapitalskega vložka v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, saj GSFS banki Piraeus ni zagotovil nepovratnih sredstev, ampak je prejel navadne delnice v isti vrednosti.
(194)
Ukrep je torej nujen za doseganje cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti.
6.2.3.3 Sorazmernost
(195)
Dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, so bile prodane, ko so grški organi objavili razpis. Poleg tega so bile prevzete dejavnosti hitro vključene v banko Piraeus. Pomoč ni omogočila, da bi dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, ostale kot ločeni konkurenti na trgu.
(196)
Poleg tega je bil znesek pomoči razmeroma majhen, saj ustreza približno 3 % skupnih neto posojil ciprskih prenesenih dejavnosti (ali približno 3 % njihovega RWA) (94).
(197)
Komisija zato meni, da je bil ukrep zasnovan tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence.
6.2.3.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji
(198)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 189 do 197 je ugotovljeno, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR primerna, nujna za dosego cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti ter zasnovana tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence, in je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji.
6.2.4 Skladnost ukrepa pomoči s sporočilom o prestrukturiranju
(199)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 178, prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod oddelek iz sporočila o prestrukturiranju o „ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja s prodajo banke“. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je treba pri prodaji banke v težavah drugi finančni instituciji upoštevati zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.
6.2.4.1 Dolgoročno uspešno poslovanje ciprskih prenesenih dejavnosti na podlagi prodaje
(200)
V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge.
(201)
Banka Piraeus je uspešno vključila ciprske prenesene dejavnosti. Kot je navedeno v oddelku 7.6, je mogoče banko Piraeus na podlagi njenega načrta prestrukturiranja šteti za subjekt z uspešnim poslovanjem. Dejstvo, da so bile ciprske prenesene dejavnosti prenesene na banko Piraeus, torej omogoča ponovno vzpostavitev njihovega uspešnega poslovanja.
6.2.4.2 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(202)
Komisija v zvezi s prispevkom delničarjev treh ciprskih bank k stroškom prestrukturiranja ugotavlja, da tri ciprske banke ciprskih prenesenih dejavnosti niso prodale po njihovi knjigovodski vrednosti, ampak po vrednosti, prilagojeni v skladu s poročilom PIMCO. Poleg tega so tri ciprske banke tudi po navedeni prilagoditvi na banko Piraeus prenesle več sredstev kot obveznosti. Dosežena je bila torej zadostna porazdelitev bremena delničarjev, ker so izgubo vrednosti ciprskih prenesenih dejavnosti nosili njihovi prodajalci.
6.2.4.3 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(203)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 sporočila o prestrukturiranju določa, da „[o]cena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja […] Narava in oblika takih ukrepov se določi[ta] na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(204)
Kot je opisano v uvodni izjavi 196, višina pomoči ustreza približno 3 % RWA ciprskih prenesenih dejavnosti. Komisija zato meni, da je razmeroma majhna, glede na to, da je navedeni znesek omogočil prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 190, zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji.
(205)
Po prodaji ciprskih prenesenih dejavnosti so grške podružnice prenehale obstajati kot samostojni konkurenti, saj so bile v celoti vključene v banko Piraeus.
(206)
Komisija ugotavlja, da glede na razmeroma majhen znesek pomoči za ciprske prenesene dejavnosti in dejstvo, da ne bodo še naprej obstajale kot samostojni konkurenti, ni neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.2.4.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o prestrukturiranju
(207)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 199 do 206 je ugotovljeno, da prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti in njihova vključitev v banko Piraeus zagotavljata njihovo dolgoročno uspešno poslovanje, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno in da ni neupravičenega izkrivljanja konkurence, kar je v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.
(208)
Dokapitalizacijo banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je torej treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE BANKI PIRAEUS
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(209)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči za banko Piraeus v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih na podlagi programa pomoči grškim bankam
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(210)
Komisija je v sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (95) že ugotovila, da likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa, pomeni pomoč. Banka Piraeus je leta 2011 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija ji je posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Konec marca 2014 je bil neporavnani znesek obveznic z državnim jamstvom in državnih obveznic 9,9 milijarde EUR oziroma 1 024 milijonov EUR (96). Prihodnja likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(211)
Komisija je v sklepu z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da dokapitalizacija, ki naj bi bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije, pomeni pomoč. Banka Piraeus je prejela 750 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar pomeni 2,1 % RWA banke Piraeus (97).
7.1.2 Obstoj pomoči pri ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(212)
Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki se nanašajo na solventnost finančne institucije, zavarovanje sredstev, obrestno mero, ki se zaračuna finančni instituciji, in neobstoj posrednega jamstva države. Ker ELA z državnim jamstvom, odobrena banki Piraeus, ne izpolnjuje navedenih štirih kumulativnih pogojev, zlasti ker vključuje jamstvo države in je odobrena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, ni mogoče ugotoviti, da ELA z državnim jamstvom ne pomeni državne pomoči.
(213)
ELA z državnim jamstvom izpolnjuje zahteve iz člena 107(1) Pogodbe. Prvič, ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist Banke Grčije, bo kakršno koli izgubo nosila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. ELA omogoča bankam, da pridobijo financiranje v času, ko nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih Eurosistemovih operacij refinanciranja. ELA z državnim jamstvom torej banki Piraeus zagotavlja prednost. Ker je ELA z državnim jamstvom omejena na bančni sektor, je ukrep selektiven. Ker ELA z državnim jamstvom banki Piraeus omogoča nadaljnje poslovanje na trgu ter preprečuje njen propad in posledični izstop s trga, izkrivlja konkurenco. Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, prednost, zagotovljena banki Piraeus, vpliva na trgovino med državami članicami.
(214)
Glede na navedeno Komisija meni, da ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek ELA z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Na dan 31. decembra 2012 je znašal približno 31,4 milijarde EUR. Po močnem upadu leta 2013 je ob koncu navedenega leta znašal še samo 750 milijonov EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih prek GSFS
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(215)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka Piraeus že ugotovila, da prva premostitvena dokapitalizacija pomeni državno pomoč. Prejeti kapital je znašal 4,7 milijarde EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(216)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi GSFS, ki, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka Piraeus, vključujejo državna sredstva.
(217)
Kar zadeva obstoj prednosti, se je z ukrepom B2 delež kapitala banke Piraeus povečal na raven, ki ji je omogočala nadaljnje delovanje na trgu in dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je nadomestilo za ukrep B2 vključevalo natečene obresti na obveznice EFSF in dodatno 1-odstotno provizijo. Ker je navedeno nadomestilo očitno nižje od nadomestila za podobne kapitalske instrumente na trgu, banka Piraeus pod takimi pogoji na trgu zagotovo ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Z ukrepom B2 je bila torej banki Piraeus zagotovljena prednost iz državnih sredstev. Ker je bil ukrep na voljo samo banki Piraeus, je selektiven.
(218)
Položaj banke Piraeus se je okrepil zaradi ukrepa B2, ker so ji bili zagotovljeni finančni viri, potrebni za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, kar je vodilo do izkrivljanja konkurence. Ker je banka Piraeus dejavna na bančnih trgih v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, ukrep B2 vpliva na trgovino med državami članicami.
(219)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 553 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(220)
GSFS se je z ukrepom B3 zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije banke Piraeus, do zneska, ki ga je Banka Grčije zahtevala v okviru stresnega testa iz leta 2012. GSFS svoja sredstva prejema od države. S pismom so torej obljubljena državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko GSFS odobri podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. GSFS se je zavezal, da bo zagotovil do 1 082 milijonov EUR dodatnega kapitala.
(221)
S pismom o zavezi je bila banki Piraeus zagotovljena prednost, ker so bili z njim imetniki vlog pomirjeni, da bo banka Piraeus sposobna zbrati celotni znesek kapitala, ki ga je morala zbrati, tj. da bo GSFS zagotovil kapital, če ga banka Piraeus ne bi uspela zbrati na trgu. Navedena zaveza je tudi olajšala zbiranje zasebnega kapitala na trgu, ker so bili vlagatelji pomirjeni, da bo GSFS zagotovil del kapitala, če ga banka Piraeus ne bo uspela zbrati na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat banka Piraeus ni imela dostopa do kapitalskih trgov. Navedena prednost je selektivna, ker ni bila zagotovljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji.
(222)
Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, bo verjetno tudi ukrep B3 vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.
(223)
Ukrep B3 torej pomeni pomoč in so ga grški organi priglasili kot državno pomoč.
7.1.3.4 Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2013 (ukrep B4)
(224)
Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012 (ukrep B4), je delno preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) v trajno dokapitalizacijo v višini 5 891 milijonov EUR v navadnih delnicah. Ker je ukrep B4 delno preoblikovanje že dodeljene pomoči, še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vendar za dani nominalni znesek pomoči poveča prednost banke Piraeus (in s tem izkrivljanje konkurence), ker je to trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija kot v primeru ukrepov B1 in B2.
(225)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. V zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino Komisija na primer ugotavlja, da je pomoč banki Piraeus omogočila nadaljevanje poslovanja v drugih državah članicah. Njena likvidacija bi privedla do prenehanja njenih dejavnosti v tujini na podlagi likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Poleg tega so v Grčiji delovale nekatere banke iz drugih držav članic. Ukrep torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Komisija zato meni, da ukrep B4 pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev glede ukrepov B1, B2, B3 in B4
(226)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, je 7 335 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.3, je bil samo del prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) pretvorjen v trajno dokapitalizacijo (ukrep B4), ker je banka Piraeus pri dokapitalizaciji iz pomladi 2013 pritegnila zasebni kapital v višini 1 444 milijonov EUR. Dodatni kapital v višini 1 082 milijonov EUR (ukrep B3), ki ga je obljubil GSFS, ni bil potreben in torej ni bil izplačan. Znesek izplačane državne podpore je bil torej samo vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije, tj. 6 253 milijonov EUR, in del te pomoči je bil odplačan v šestih mesecih med dokapitalizacijo iz pomladi 2013 (ukrep B4), saj je zasebna udeležba presegala znesek zaveze.
(227)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2 in B3 so bili odobreni v obdobju enega leta, tj. od aprila 2012 do maja 2013. V navedenem obdobju se je RWA banke Piraeus po zaporednih prevzemih zelo povečal. Postavlja se torej vprašanje, katero stopnjo RWA je treba uporabiti, in natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti glede na RWA, ki je obstajal na začetku ali na koncu obdobja. Ukrepi B1, B2 in B3 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je Banka Grčije opredelila marca 2012 (stresni test iz leta 2012). Z drugimi besedami, kapitalske potrebe, ki naj bi se krile z navedenimi ukrepi državne podpore, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, primerjati z RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da Banka Grčije po marcu 2012 in do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni upoštevala prevzemov, ki so jih opravile grške banke, da bi njihove kapitalske potrebe prilagodila navzgor ali navzdol. To dodatno dokazuje, da so bili ukrepi B1, B2 in B3 ukrepi pomoči, povezani z banko Piraeus v obsegu, v kakršnem je obstajala na dan 31. marca 2012.
(228)
Pomoč, odobrena banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) ter zaveze, ki jo je dal GSFS (ukrep B3), tj. 7 335 milijonov EUR ali 21,5 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
(229)
Pomoč, izplačana banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2), tj. 6 253 milijonov EUR ali 18,4 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
(230)
Ker je banki Piraeus uspelo privabiti zasebni kapital, je bil znesek, ki ga je GSFS dokončno vložil v banko Piraeus v obliki navadnih delnic, 5 891 milijonov EUR, kar je 17,3 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
7.1.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja in skupnega zneska pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus
(231)
Ukrepi A, B1, B2, B3, B4, L1 in L2 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeni ukrepi so povzeti v preglednici 11.
Preglednica 11
Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus
Ref.
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč/RWA
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
750 milijonov EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Kapitalska podpora
4 700 milijonov EUR
1 553 milijonov EUR
1 082 milijonov EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Skupna kapitalska pomoč, odobrena banki Piraeus A + B1 + B2 + B3
8 085 milijonov EUR
23,7 %
Skupna pomoč, izplačana banki Piraeus A + B1 + B2
7 003 milijonov EUR
21,6 %
B4
Dokapitalizacija
Kapitalska podpora
5 891 milijonov EUR
17,3 %
Skupna kapitalska pomoč, izplačana banki Piraeus, brez pomoči, odplačane v šestih mesecih
6 641 milijonov EUR
19,4 %
Ref.
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
Obligacijsko posojilo
Jamstva: 9,9 milijarde EUR
Obligacijska posojila: 1,3 milijarde EUR
L2
ELA z državnim jamstvom
Financiranje in jamstvo
31,4 milijarde EUR
Skupna likvidnostna pomoč, odobrena banki Piraeus
42,6 milijarde EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(232)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 183, bi bilo treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (98).
(233)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(234)
Smernice za ukrepe dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(235)
V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, zagotovitvi ustreznega prispevka upravičenca in omejitvi izkrivljanja konkurence.
(236)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene ali odobrene brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore za banko Piraeus (ukrep L1)
(237)
Likvidnostna podpora, ki jo je banka Piraeus že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi sklepi, s katerimi so bili odobreni ukrepi na podlagi programa pomoči grškim bankam ter njihove spremembe in podaljšanja (99). Kakršna koli prihodnja likvidnostna podpora za banko Piraeus bo morala biti dodeljena v okviru programa, ki ga bo ustrezno odobrila Komisija. Pogoje take pomoči bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(238)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam, ki je bil odobren leta 2008 na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno ocenjevati na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak jo je treba oceniti samo na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(239)
Združljivost ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli ELA z državnim jamstvom, dodeljena brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(240)
Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni pred 1. avgustom 2013, ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) je treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(241)
Da bi bila pomoč združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, mora izpolnjevati splošna merila za združljivost: primernost, nujnost in sorazmernost.
(242)
Ker grške banke niso več imele dostopa do trgov medbančnih posojil in so postale v celoti odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 37, in ker si banka Piraeus ni mogla sposoditi zadostnega zneska sredstev na podlagi rednih operacij refinanciranja, se je banka Piraeus zanašala na ELA z državnim jamstvom za zagotovitev zadostne likvidnosti in preprečitev svojega propada. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad banke Piraeus.
(243)
Ker ELA z državnim jamstvom vključuje razmeroma visoke stroške financiranja za banko Piraeus, za banko Piraeus obstaja zadostna spodbuda, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Banka Piraeus je morala plačevati obrestno mero, ki je bila za […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala banka Piraeus državi plačati premijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški ELA z državnim jamstvom za banko Piraeus mnogo višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med prvimi in zadnjimi višja od ravni premije za jamstva, ki se zahteva s sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Zato je mogoče nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteti za zadostno. Kar zadeva znesek ELA z državnim jamstvom, ga Banka Grčije in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb banke Piraeus. Pozorno spremljata njegovo uporabo in zagotavljata, da je omejen na najmanjšega potrebnega. Z ukrepom L2 torej banki Piraeus niso zagotovljena čezmerna likvidna sredstva, ki bi se lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.
(244)
Tak natančen nadzor nad uporabo ELA z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je njena uporaba omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne vodi do neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija tudi ugotavlja, da se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus izvedla načrt prestrukturiranja, s katerim bo zmanjšala svojo odvisnost od financiranja s strani centralne banke, in da bo banka Piraeus ravnala v skladu z omejitvami ravnanja, kot je analizirano v oddelku 7.6. Navedeni dejavniki zagotavljajo, da se bo odvisnost od likvidnostne podpore čim prej končala in da je taka pomoč sorazmerna.
(245)
Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Ker s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 niso bile uvedene dodatne zahteve v zvezi z jamstvi, je ukrep L2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(246)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 241 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost: (100) primernost, nujnost in sorazmernost.
(247)
Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 vsebujeta nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.
7.4.1 Primernost ukrepov
(248)
Komisija meni, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, ker banki Piraeus omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Banka Piraeus brez dokapitalizacij iz GSFS ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.
(249)
Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka Piraeus navedla, da je banka Piraeus ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Banka Piraeus je kot taka sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad banke Piraeus povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. Finančne institucije v Grčiji so v takratnih prevladujočih okoliščinah imele težave z dostopom do financiranja. Zaradi navedenega pomanjkanja financiranja je bila omejena njihova možnost zagotavljanja posojil za grško gospodarstvo. V teh okoliščinah bi propad banke Piraeus še poslabšal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, zelo nenavadnega in nepredvidljivega dogodka, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevelikega tveganja banke Piraeus. Ukrepi so torej namenjeni predvsem obravnavanju rezultatov programa PSI in ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(250)
Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili takoj sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov v zvezi s korporativnim upravljanjem in komercialnimi dejavnostmi banke Piraeus. Kot je opisano v uvodnih izjavah 115, 116 in 117, je banka Piraeus tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in že izvedla številna znižanja stroškov. Dvomi Komisije so bili torej odpravljeni.
(251)
Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome tudi glede tega, ali obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za primer, da bi banka Piraeus prešla pod nadzor države ali da bi nadzor obdržali zasebni delničarji, medtem ko bi bila večinska lastnica država. V zavezah, opisanih v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, je zagotovljeno, da bo kreditno poslovanje banke Piraeus potekalo na poslovni podlagi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred vmešavanjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila GSFS in banka Piraeus, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus.
(252)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti banke Piraeus. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(253)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(254)
Znesek kapitalske podpore je izračunala Banka Grčije v okviru stresnega testa iz leta 2012, da bi zagotovila, da bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke Piraeus v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Z ukrepi B1, B2, B3 in B4 banki Piraeus torej ni zagotovljen presežni kapital. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 250, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi banka Piraeus v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(255)
Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bili odobreni maja 2012 oziroma decembra 2012 in izplačani v naravi v obliki obveznic EFSF. GSFS je kot nadomestilo od datuma izplačila obveznic EFSF do datuma dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejel natečene obresti na obveznice EFSF in 1-odstotno provizijo (101). Kot je poudarjeno v sklepu o začetku postopka Piraeus, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje nizkega nadomestila omejeno na eno leto pri ukrepu B1 in pet mesecev pri ukrepu B2 (tj. do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, tj. ukrep B4). Medtem ko se zaradi prve in druge premostitvene dokapitalizacije delež obstoječih delničarjev ni zmanjšal, je dokapitalizacija iz pomladi 2013 povzročila veliko zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev, saj je njihov delež v lastniškem kapitalu banke Piraeus padel na 2,3 %. Neobičajno stanje, ki je prevladovalo od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, se je nato končalo. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni.
(256)
Drugič, glede na nenavaden izvor težav banke Piraeus, ki je izgube utrpela predvsem zaradi odpisa dolga v korist države (program PSI in odkup dolga, ki državi zagotavljata precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in posledic dolgotrajne recesije v njenem domačem gospodarstvu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (102).
(257)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala v okviru prihodnjega povečanja kapitala. Navedeno zavezo, sprejeto decembra 2012, bi bilo mogoče izvesti z dejanskim kapitalskim vložkom maja-junija 2013, le pet mesecev pozneje, ko je banka Piraeus izvedla povečanje kapitala. Ker je banka Piraeus pritegnila zasebne vlagatelje, GSFS ni bilo treba vložiti kapitala, ki ga je obljubil. Glede na kratko obdobje, v katerem je veljala navedena zaveza za zagotovitev kapitala, in zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 256, je sprejemljivo, da za navedeno zavezo ni bilo plačano nobeno nadomestilo.
(258)
Kar zadeva ukrep B4, morajo biti kapitalski vložki v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za učinek slabitve), da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo. Ker z ukrepom B4 ni bil zagotovljen dovolj velik odbitek cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči dovolj velik odbitek teoretične cene brez pravice vpisa (103). Pred dokapitalizacijo banke Piraeus iz pomladi 2013 je njena tržna kapitalizacija znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se postavlja vprašanje, ali bi bilo treba obstoječe delničarje v celoti izbrisati. Komisija ugotavlja, da je bil emisijski tečaj določen v višini povprečne tržne cene v petdesetih dneh pred določitvijo emisijskega tečaja, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija tudi ugotavlja, da se je delež obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 v banki Piraeus le še 2,3-odstotni delež. Uporaba dodatnega odbitka za tržno ceno bi torej imela majhen učinek na nadomestilo GSFS. Glede na poseben položaj grških bank, pojasnjen v uvodni izjavi 256, in dejstvo, da potreba po pomoči v veliki meri izhaja iz odpisa dolga v korist države, Komisija meni, da je bil emisijski tečaj za delnice, ki jih je vpisala država, dovolj nizek.
(259)
GSFS je izdal tudi nakupne bone in je za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, udeležen v dokapitalizaciji iz pomladi 2013, odobril en nakupni bon. GSFS je navedene nakupne bone podelil brezplačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106, vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni GSFS, povečani za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev). Nadomestilo, ki ga je prejel GSFS za delnice, ki jih ima, je dejansko omejeno na teh ravneh. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o prestrukturiranju. Ker so bili navedeni nakupni boni ključni dejavnik pri uspehu nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa in zasebnega plasiranja, ki ju je banka Piraeus uvedla v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, Komisija meni, da so navedeni nakupni boni banki Piraeus omogočili, da je znesek pomoči zmanjšala za 1 444 milijonov EUR. Zaradi nizkega kapitalskega količnika banke Piraeus pred dokapitalizacijo in velike negotovosti, ki je tedaj prevladovala, so namreč takrat razpoložljive simulacije pokazale, da brez nakupnih bonov zasebni vlagatelji ne bi dosegli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 249 in 256, ker bi GSFS prejel minimalno pozitivno nadomestilo, če bi bili nakupni boni izvršeni, ter ker je bil cilj MEFP privabiti nekatere zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in bi preprečili položaj, v katerem bi bil celotni bančni sektor pod nadzorom GSFS, Komisija lahko sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Navedeno sprejetje temelji tudi na dejstvu, da zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne določa nikakršne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice in da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodi samo izvršilna cena nakupnih bonov ter da se lahko prilagoditev izvede samo naknadno in le do višine prihodka, ustvarjenega s prodajo predkupnih pravic GSFS. Poleg tega bo zaveza Grčije, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal GSFS, zaprosila za odobritev Komisije, Komisiji omogočila zagotovitev, da se z nobenim morebitnim prihodnjim odkupom ne bo dodatno zmanjšalo nadomestilo za GSFS in povečalo nadomestilo za imetnike nakupnih bonov.
(260)
V zvezi z dejstvom, da so delnice GSFS neglasovalne, Komisija opozarja, da potreba po pomoči ne izhaja predvsem iz prevelikega tveganja. Poleg tega je bil cilj MEFP, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju. Še več, okvir odnosov in samodejna ponovna uvedba glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe pred prihodnjimi prevelikimi tveganji, ki bi jih prevzeli zasebni upravljavci. Nazadnje, PSI in odkup iz decembra 2012 sta vrsta nadomestila za državo, ker se je dolg zadnjenavedene do banke Piraeus zmanjšal za več milijard EUR. Zaradi vseh navedenih razlogov lahko Komisija sprejme, da GSFS prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.
(261)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni kot pomoč za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(262)
Banka Piraeus je prejela zelo velik znesek državne pomoči. Ta položaj lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. V zavezah je zlasti navedeno, da bo poslovanje banke Piraeus še naprej potekalo na poslovni podlagi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 136 in 137. Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov in številnim odprodajam, kot je opisano v uvodnih izjavah 138, 139 in 143. Omejitve izkrivljanja konkurence bodo podrobneje ocenjene v oddelku 7.6.
(263)
V banki Piraeus je bil imenovan skrbnik spremljanja za spremljanje pravilnega izvajanja zavez glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. S tem bodo preprečene kakršne koli škodljive spremembe poslovne prakse banke Piraeus in zmanjšani morebitni negativni učinki prelivanja.
(264)
Nazadnje, nov obsežen načrt prestrukturiranja je bil Komisiji predložen 25. junija 2014. Navedeni načrt prestrukturiranja bo ocenjen v oddelku 7.6.
(265)
Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti dokapitalizacij iz GSFS s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(266)
Ugotovljeno je torej, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011.
7.5 SKLADNOST PREVZEMOV PRENESENIH DEJAVNOSTI BANKE ATE, BANKE GENIKI, CIPRSKIH PRENESENIH DEJAVNOSTI IN BANKE MBG S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(267)
V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, ne smejo financirati z državno pomočjo, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja. Poleg tega je v točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora torej oceniti, ali je mogoče prevzeme, ki jih je opravila banka Piraeus, šteti za skladne s sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(268)
Banka Piraeus je s prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE pridobila velik obseg vlog z mnogo manjšim zneskom neto posojil (104). Prevzem je torej bistveno prispeval k zmanjšanju zelo visokega razmerja med posojili in vlogami banke Piraeus.
(269)
Poleg tega je privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic, osebja in integracije IT, sinergije financiranja in prihodkovne sinergije.
(270)
Prevzem je torej zelo pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.1.2 Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(271)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.
(272)
Znesek, ki ga je banka Piraeus plačala za prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE, je bil določen na 0,6 % vrednosti prenesenih vlog in je znašal približno 95 milijonov EUR. Enak je bil 0,02 % skupnih sredstev banke Piraeus ob prevzemu. Navedeni znesek se lahko torej šteje za majhen, vendar ne zanemarljiv.
(273)
S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE se je močno izboljšal zelo težaven likvidnostni položaj banke Piraeus, tako da je banka z njim prišla v precej znosnejši položaj. Komisija opozarja, da […]. Prevzem in njegovo nizko nakupno ceno je torej mogoče šteti za bistvena za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in spadata pod izjemo iz točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.3 Izkrivljajoči učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na konkurenco
(274)
V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je še navedeno, da se prevzemi lahko odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti postopek prevzema pošten in mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.
(275)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko ATE ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Poleg tega je Banka Grčije analizirala različne druge možnosti za banko ATE (npr. likvidacijo) in ugotovila, da je prodaja prenesenih dejavnosti banke ATE najugodnejša možnost, saj se bi z njo zmanjšali tveganje izvršitve in stroški za Grčijo. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(276)
Poleg tega ni ponudbe za prenesene dejavnosti banke ATE predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.
(277)
Nazadnje, ker je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE odobril grški organ za konkurenco (105), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(278)
Prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE je torej v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE
(279)
Ugotovljeno je, da je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema banke Geniki s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Učinek prevzema banke Geniki na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(280)
V smislu donosnosti iz poslovanja bo prevzem banke Geniki pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. Glede na analizo, ki jo je ob navedenem prevzemu predložila banka Piraeus, bodo z združitvijo dveh bank na istem geografskem trgu ustvarjene sinergije, kot so prihranki stroškov na podlagi zmanjšanja števila osebja in zaprtja podružnic. Banka Piraeus bo pridobila stranke in imetnike vlog banke Geniki, s čimer se bodo bistveno znižali stroški distribucije.
(281)
V smislu likvidnostnega položaja, kot je ponazorjen v uvodni izjavi 65, je imela banka Geniki več vlog kot neto posojil. S prevzemom se je torej povečala likvidnost banke Piraeus ter zmanjšalo njeno razmerje med posojili in vlogami. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela. Prevzem torej verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb banke Piraeus.
(282)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.2.2 Učinek prevzema banke Geniki na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(283)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(284)
Vendar je banka Piraeus za nakup banke Geniki plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana in Société Générale je vložila precejšen znesek kapitala v banko Piraeus, kar je bil pogoj za posel (106).
(285)
Komisija ugotavlja, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem ne ustvarja dodatne kapitalske potrebe za banko Piraeus in zato prevzem banke Geniki izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.2.3 Izkrivljajoči učinek prevzema banke Geniki na konkurenco
(286)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(287)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko Geniki ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Geniki je ustvarjala velike izgube za družbo Société Générale, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, kako jo pustiti propasti. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(288)
Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke Geniki predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. Banka Piraeus torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.
(289)
Poleg tega je, ker je prevzem odobril grški organ za konkurenco (107), mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(290)
Nazadnje, nakupna cena je bila zelo nizka. Zato ni mogoče šteti, da je banka Piraeus uporabila državno pomoč za financiranje prevzema. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke Geniki spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Geniki
(291)
Ugotovljeno je, da je prevzem banke Geniki glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3 Skladnost prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.3.1 Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(292)
Prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.
(293)
Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi prihrankov stroškov pri administraciji in osebju, ter precejšnjega izboljšanja stroškov vlog. Banka Piraeus je po prevzemu v celoti vključila grške posle treh ciprskih bank, prenovila blagovno znamko vseh podružnic treh ciprskih bank in že zelo napredovala pri racionalizaciji mreže.
(294)
Za portfelje posojil grških poslov treh ciprskih bank so bile oblikovane ustrezne rezervacije. Banka Piraeus je dejansko navedena posojila pridobila po ceni, ki je precej pod njihovimi nominalnimi zneski: nakupna cena je bila znižana zaradi upoštevanja prihodnjih izgub, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Tveganje izgub iz posojil, ki bi presegale izgube, že upoštevane v nizki nakupni ceni, je torej omejeno.
(295)
Banka Piraeus je prevzela tudi velik obseg vlog, skoraj tako velik kot prevzeta neto posojila. Tako je okrepila svoj likvidnostni položaj.
(296)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.3.2 Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(297)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.
(298)
Kot je analizirano v oddelku 7.3, je bil namen pomoči kriti kapitalske potrebe prevzemnika ciprskih prenesenih dejavnosti, ker bi njihov prevzem zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Plačilo, ki ga je banka Piraeus nazadnje plačala za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, je bilo mnogo nižje od knjigovodske vrednosti prevzetega portfelja. Še nižje od vrednosti posojil je bilo, potem ko je bilo prilagojeno navzdol, da bi se upoštevale prihodnje izgube iz posojil, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Prevzemno ceno bi bilo torej mogoče šteti za negativno. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je banka Piraeus ob prevzemu ciprskih prenesenih dejavnosti, s katerimi je povečala svoj kapital, vknjižila zelo slabo ime.
(299)
Če bi bilo vseeno treba šteti, da je banka Piraeus plačala pozitivno ceno, Komisija ugotavlja, da je GSFS kot pogoj za prevzem kupcu dal zavezo, da bo vložil znesek nakupne cene v kapitalu. GSFS je navedeno zavezo upošteval v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. Kapitalski vložek je pomoč za ciprske prenesene dejavnosti in ne za banko Piraeus, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2.1. S prevzemom torej ni bila ustvarjena potreba po dodatni državni pomoči za banko Piraeus.
(300)
Ugotovljeno je, da glede na nenavadne pogoje (nizka nakupna cena in zaveza GSFS, da bo vložil znesek nakupne cene v okviru povečanja kapitala) prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.3.3 Izkrivljajoči učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na konkurenco
(301)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(302)
Namen prodaje grških poslov ciprskih bank je bil zaščititi stabilnost grškega bančnega sistema in zagotoviti, da bi lahko ciprske banke prodale navedene dejavnosti, preden bi te ostale brez kakršne koli vrednosti. Posel je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(303)
Poleg tega ni noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, predložil veljavne ponudbe za prevzem treh ciprskih bank. Prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski.
(304)
Nazadnje, ker je navedeni prevzem odobril grški organ za konkurenco (108), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(305)
Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti
(306)
Ugotovljeno je, da je prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.4 Skladnost prevzema banke MBG s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.4.1 Učinek prevzema banke MBG na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(307)
Prevzem popolnoma dokapitalizirane banke MBG izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.
(308)
Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic in osebja, nižji stroški vlog in prihodkovne sinergije. Banka Piraeus je medtem v celoti vključila banko MBG.
(309)
Ker je bila poleg tega banka MBG ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela, in ker je banka Piraeus plačala nakupno ceno v višini 1 milijon EUR, prevzem verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb za banko Piraeus. Poleg tega se je prodajalec v okviru posla zavezal, da bo v banko Piraeus vložil 400 milijonov EUR kapitala. Navedena zaveza je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, med katero je banka BCP v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR.
(310)
Ugotovljeno je, da je prevzem pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in da je bila nakupna cena banke MBG tako nizka, da ni preprečevala, da bi bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.4.2 Učinek prevzema banke MBG na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(311)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(312)
Vendar je banka Piraeus za nakup banke MBG plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je banka BCP ustrezno kapitalizirala banko MBG in je v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR kapitala, kar je bil pogoj za posel (109).
(313)
Ugotovljeno je, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem banke MBG ne ustvarja dodatnih kapitalskih potreb za banko Piraeus in zato prevzem banke MBG izjemoma ni v nasprotju z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.4.3 Izkrivljajoči učinek prevzema banke MBG na konkurenco
(314)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(315)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko MBG ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Banka MBG je ustvarjala velike izgube za banko BCP, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, da bi jo pustila propasti. Prodaja banke MBG je bila tudi del načrta prestrukturiranja banke BCP (110). Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(316)
Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke MBG predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.
(317)
Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke MBG spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.4.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke MBG
(318)
Ugotovljeno je, da je prevzem banke MBG glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju
(319)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se spopada banka Piraeus, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva prvi dejavnik, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala nazadnje s pogajanji doseči dogovor s svojimi domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev zamenjanih za nove GDO z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi ročnostmi. Država je decembra 2012 te nove GDO odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube za grške banke. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj banke Piraeus je ta od leta 2010 do sredine leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi tveganja izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(320)
Pomoč, dodeljena banki Piraeus, tj. vsota ukrepov B1, B2, B3 in B4 ali 7 335 milijonov EUR, je višja od zneska izgube, vknjižene po programu PSI (5 911 milijonov EUR).
(321)
Velik del kapitalskih potreb izhaja iz običajne izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države. To dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 63 in 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki so prejele pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ker so ukrepi pomoči manj izkrivljajoči, bi bilo torej treba ukrepe, sprejete za omejitev izkrivljanja konkurence, sorazmerno omiliti. Ker program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga v korist države, je lahko nadomestilo za državo pri dokapitalizaciji bank nižje. Vendar Komisija ugotavlja, da je bila izpostavljenost banke Piraeus grškemu deželnemu tveganju večja kot izpostavljenost drugih velikih grških bank (111). Zato nekaterih izgub iz GDO ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države.
(322)
Drugi vir izgub banke Piraeus so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so navedene izgube predvsem posledica izjemno globoke in dolgotrajne recesije ter zmanjšanja BDP za približno 25 % v petih letih, in ne posledica tvegane posojilne prakse banke Piraeus. Zato pomoč, odobrena za kritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je torej manj izkrivljajoča (112).
(323)
Vendar del kapitalskih potreb in izgub iz posojil banke Piraeus izvira iz mednarodnih hčerinskih družb. Stresni test, opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb banke Piraeus, je pokazal, da napovedi kreditne izgube iz tujih posojil znašajo 1 314 milijonov EUR v osnovnem scenariju in 1 624 milijonov EUR v neugodnem scenariju. Več teh tujih družb je v zadnjih letih ustvarjalo izgubo. Izgube iz mednarodnih dejavnosti so leta 2012 znašale 244 milijonov EUR pred obdavčitvijo (113). Tuja aktiva je pomenila tudi obremenitev likvidnih sredstev.
(324)
Zato je mogoče ugotoviti, da velik del izgub in potrebe po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji dovoljuje, da omili svoje zahteve. Prav tako del potrebe po pomoči izhaja iz izjemno globoke recesije v Grčiji in ne iz tveganega posojanja. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je torej manj izkrivljajoča.
(325)
Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz lastnega tveganja banke Piraeus, kar zadeva njen velik delež državnega dolga in njene tuje hčerinske družbe.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(326)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V obravnavanem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(327)
Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu banke Piraeus. V načrtu so opredeljeni vzroki za težave banke Piraeus in ukrepi, sprejeti za spoprijemanje z vsemi težavami uspešnega poslovanja, s katerimi se je srečevala. V načrtu prestrukturiranja so zlasti opisani strategija, izbrana za ohranitev operativne učinkovitosti banke Piraeus in odpravo visoke ravni NPL, reševanje njenega ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter njenih tujih podjetij, ki so se v zadnjih letih pri svojem financiranju in kapitalu zanašala na svojo matično družbo.
7.6.2.1 Grške bančne dejavnosti
(328)
Kar zadeva likvidnost (114) in odvisnost banke Piraeus od financiranja iz Eurosistema, sta v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od ELA z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja banke Piraeus.
(329)
Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami, navedena v uvodni izjavi 137, zagotavlja, da bo bilančna struktura banke Piraeus ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržna. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj banke Piraeus. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja banke Piraeus lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri zagotovitev likvidnih sredstev banki Piraeus na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in v okviru ELA z državnim jamstvom.
(330)
Grčija se je zaradi znižanja stroškov financiranja zavezala tudi, da bo banka Piraeus še naprej zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge v Grčiji, kot je opisano v uvodni izjavi 137. Tako znižanje stroškov vlog bo ključno prispevalo k donosnosti banke Piraeus pred oblikovanjem rezervacij.
(331)
Banka Piraeus je od začetka krize opravila velike prevzeme, s katerimi sta se močno povečali njena velikost in depozitna osnova. Banka Piraeus je prevzeto podjetje uspešno vključila v rekordnem času. Trenutno poskuša uresničiti vse sinergije, ki so mogoče po teh prevzemih. Začela je racionalizirati svojo poslovno mrežo v Grčiji, in sicer z zmanjševanjem števila podružnic in zaposlenih (115). Do leta 2017 se bodo skupni stroški banke Piraeus v Grčiji znižali za dodatnih […] % v primerjavi z letom 2013. Grčija se je za dosego tega cilja zavezala, da bo banka Piraeus zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na […] oziroma […] na dan 31. decembra 2017, najvišji skupni stroški v Grčiji pa ne bodo presegali […] milijard EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost banke Piraeus v novem tržnem okolju.
(332)
Drugo ključno področje je upravljanje NPL, ki so na dan 31. decembra 2013 znašala 36 % portfelja banke Piraeus (116). Banka Piraeus namerava izboljšati svojo kreditno politiko (limiti, zavarovanja) in se osredotočiti na osrednjo dejavnost, da bi zmanjšala svoje izgube. Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus pri svoji kreditni politiki ravnala v skladu z visokimi standardi, da bi obvladovala tveganja in čim bolj povečala vrednost za banko Piraeus v vsaki fazi kreditnega postopka, vključno s prestrukturiranjem posojil, kot je opisano v uvodni izjavi 141.
7.6.2.2 Korporativno upravljanje
(333)
Druga pomembna točka je upravljanje banke Piraeus glede na to, da ima GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 večino delnic banke, vendar z omejeno pravico glasovanja. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzirajo banko Piraeus, tudi nakupne bone in bi tako dosegli popolno korist, če bi cena delnice v obdobju prestrukturiranja hitro zrasla. Ker bi navedeni položaj lahko ustvaril moralno tveganje, sta se banka Piraeus in GSFS leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Z navedenim dogovorom je vsakodnevno poslovanje banke Piraeus zaščiteno pred kakršnim koli vmešavanjem njenih glavnih delničarjev, obenem pa je zagotovljeno, da lahko GSFS spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in na podlagi ustreznih postopkov posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus. Banka Piraeus se je tudi zavezala, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozitivno ugotavlja, da bo GSFS samodejno ponovno pridobil glasovalne pravice, če banka Piraeus ne bo izvajala svojega načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(334)
Nekatere mednarodne dejavnosti banke Piraeus so v preteklosti obremenile kapital in likvidnost banke Piraeus, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 323.
(335)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo banka Piraeus še naprej znova osredotočala na svoj domači trg. Banka Piraeus je že prodala svojo hčerinsko družbo v Združenih državah Amerike. Začela je tudi racionalizirati druge hčerinske družbe, da bi okrepila postopek preverjanja kreditne sposobnosti in zmanjšala likvidnostno vrzel hčerinskih družb. Načrtuje dodatno racionalizacijo svoje mreže v ohranjenih hčerinskih družbah, kot je opisano v uvodni izjavi 130.
(336)
Skupni znesek tuje aktive se bo torej v prihodnosti skrčil. Ob koncu obdobja prestrukturiranja bo predstavljala […] del bilančne vsote banke Piraeus.
(337)
Komisija zato meni, da bo banka Piraeus ustrezno prestrukturirala navedene tuje hčerinske družbe in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila, da bi bila v prihodnosti izpostavljena dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza, opisana v uvodni izjavi 138, da se v mednarodne hčerinske družbe banke Piraeus ne bodo vlagali veliki zneski kapitala, prispeva tudi k zagotovitvi, da tuje hčerinske družbe ne bodo pomenile grožnje za kapitalski ali likvidnosti položaj banke Piraeus.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev glede uspešnega poslovanja
(338)
Osnovni scenarij, kot je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo banka Piraeus ob koncu prestrukturiranja sposobna ustvariti donos, ki ji bo omogočal kriti vse njene stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj banke Piraeus ostal na zadovoljivi ravni.
(339)
Nazadnje, Komisija se je seznanila z neugodnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, kot so ga predložili grški organi. Navedeni neugodni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih z GSFS. V njem sta upoštevani daljša in globlja recesija ter resnejša deflacija cen nepremičnin. Načrt prestrukturiranja kaže, da je banka Piraeus sposobna prenesti razumne obremenitve, saj v neugodnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostane donosna in dobro kapitalizirana.
(340)
Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1 750 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju iz stresnega testa iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za odplačilo prednostnih delnic, ki ga je banka Piraeus izvedla maja 2014 (117). […] Komisija opozarja, da je Banka Grčije pri oceni kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe večje v primerjavi s kapitalskimi potrebami, ki jih je banka Piraeus ocenila v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da se pri kapitalskih potrebah na podlagi osnovnega scenarija, ki jih je ocenila Banka Grčije, predpostavlja določena stopnja negotovosti. Komisija za ugotovitev uspešnega poslovanja banke Piraeus ne zahteva, da ima banka Piraeus že na začetku dovolj kapitala za kritje kapitalskih potreb, ki jih je Banka Grčije ocenila v stresnem scenariju, ker je ta ocenjena raven povezana z zelo velikimi obremenitvami in ker zbiranje kapitala iz marca 2014 kaže, da je banka Piraeus znova pridobila dostop do kapitalskih trgov.
(341)
Poleg tega je dobro, da banka Piraeus ne bo dodatno vlagala v vrednostne papirje neinvesticijskega razreda, kar bo prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(342)
Ugotovljeno je torej, da kombinacija že izvedenega prestrukturiranja in dodatnega predlaganega prestrukturiranja zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(343)
Kot je navedeno v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.
7.6.3.1 Lastni prispevek banke Piraeus: odprodaje in zniževanje stroškov
(344)
Banka Piraeus je že odprodala majhne hčerinske družbe v tujini (v Združenih državah Amerike) in zmanjšala finančni vzvod dela svojega portfelja, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje finančnega vzvoda njenih tujih dejavnosti, kot je opisano v uvodnih izjavah 125 do 129. Ob upoštevanju že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in odprodaj ter po uresničitvi zavez v zvezi z zmanjšanjem finančnega vzvoda in odprodajami hčerinskih družb v tujini bo banka Piraeus bistveno zmanjšala svojo geografsko prisotnost v […]. Z zmanjšanjem mednarodnih sredstev banke Piraeus se bo tudi bistveno zmanjšalo morebitno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. To torej prispeva k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.
(345)
Da bi banka Piraeus omejila svoje kapitalske potrebe, kapitala ne bo uporabila za podporo svojim hčerinskim družbam v tujini ali za njihovo razširitev, kot je opisano v uvodni izjavi 138. Poleg tega je z zavezami Grčije zagotovljeno, da banka Piraeus ne bo izvajala dragih prevzemov.
(346)
Banka Piraeus je začela izvajati tudi daljnosežni program zniževanja stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Zmanjšuje se število njenih zaposlenih, plače pa se prilagajajo navzdol. Grčija se je tudi zavezala, da bo omejila prejemke vodij banke Piraeus […].
7.6.3.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in nov kapital, zbran na trgu
(347)
Delež starih delničarjev banke Piraeus se je zmanjšal z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa, ki se je končala leta 2009 (118), in nato še enkrat z dokapitalizacijo iz GSFS (ukrep B4) ter zbiranjem zasebnega kapitala leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev banke Piraeus, med katerimi so bili takrat vlagatelji, ki so denar vložili leta 2009, se je zmanjšal s 100 % pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 na samo 2,3 % po navedeni dokapitalizaciji. Poleg tega banka Piraeus od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Poleg navedene porazdelitve bremena na stare delničarje je banka Piraeus od začetka krize leta 2008 zbrala precejšen znesek zasebnega kapitala, tj. 807 milijonov EUR leta 2009, 1 444 milijonov EUR leta 2013 in 1 750 milijonov EUR leta 2014.
7.6.3.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(348)
Imetniki hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus so prispevali k stroškom prestrukturiranja banke Piraeus. Banka Piraeus je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital, kot je opisano v uvodni izjavi 134.
(349)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved izplačevanja kuponov, navedena v uvodni izjavi 143. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena imetnikov hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus ter da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6.3.4 Sklepna ugotovitev glede lastnega prispevka in porazdelitve bremena
(350)
V primerjavi s skupno prejeto državno dokapitalizacijo sta lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje sredstev in zmanjšanja portfelja posojil, mnogo nižja od tega, kar bi Komisija navadno štela za zadostno. Zmanjšanje se nanaša samo na tuje dejavnosti, ki pomenijo omejen del banke Piraeus (119), v prestrukturiranju pa ni predvideno nobeno zmanjšanje velikosti portfeljev posojil in vlog v Grčiji, ki so se nasprotno v zadnjem letu močno povečali na podlagi prevzemov. Vendar Komisija upošteva elemente, obravnavane v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstva, da je prejeta pomoč deloma upravičena do izjeme iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena. Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da je banka Piraeus na trgu zbrala 1 444 milijonov EUR maja 2013 in 1 750 milijonov EUR marca 2014 […]. Poleg tega je bil kapital, ki je bil zbran marca 2014, zbran po ceni za delnico, ki je bila enaka ceni za delnico, po kateri je delnice vpisal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4). Visok emisijski tečaj je torej omejil zmanjšanje deleža GSFS. Banka Piraeus je tudi odplačala prednostne delnice (ukrep A). Ob upoštevanju navedenega je za načrt prestrukturiranja mogoče šteti, da predvideva ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(351)
S sporočilom o prestrukturiranju se zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(352)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in posledičnega izkrivljanja konkurence upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj finančne institucije na trgu po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka Piraeus od države prejela kapitalsko podporo, enako 23,7 % njenega RWA (120). Poleg tega je banka Piraeus leta 2010 prejela likvidnostna jamstva v višini 9,9 milijarde EUR in državna obligacijska posojila v višini 1,3 milijarde EUR, kar skupaj pomeni 25 % bilance stanja banke Piraeus. Banka Piraeus je prejela tudi ELA z državnim jamstvom. Glede na velik znesek pomoči so torej ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence nujni. Poleg tega je tržni delež banke Piraeus v Grčiji velik. S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE, banke Geniki, banke MBG in ciprskih prenesenih dejavnosti so se povečali tržni deleži banke Piraeus. Po navedenih prevzemih je tržni delež banke Piraeus pri vlogah v Grčiji znašal 29 % konec leta 2013, medtem ko so bili njeni tržni deleži pri stanovanjskih hipotekah, potrošniških posojilih in posojilih za podjetja 25 %, 22 % oziroma 35 % (v primerjavi z 10 %, 8 %, 8 % oziroma 14 % leta 2011) (121).
(353)
Komisija opozarja, da so bile težave banke Piraeus večinoma posledica zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je torej majhna. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, je izkrivljajoči učinek ukrepov pomoči glede na navedene dejavnike manjši, zato je manjša tudi potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence. Zaradi teh razlogov lahko Komisija izjemoma sprejme, da v načrtu prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikim tržnim deležem ni predvideno nikakršno zmanjšanje bilančne vsote in posojil v Grčiji. Vendar bi bilo problematično, če bi banka, ki je prejela največ pomoči med štirimi velikimi grškimi bankami in ki je na podlagi prevzemov v zadnjih letih zrasla največ, v obdobju prestrukturiranja še naprej rasla hitreje kot trg in morebiti izrinila banke, ki so prejele manj pomoči. Komisija zato pozdravlja zavezo, da rast banke Piraeus ne bo hitrejša od rasti trga.
(354)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije banki Piraeus omogočile nadaljevanje njenih bančnih dejavnosti na tujih trgih.
(355)
Komisija navaja, da bo banka Piraeus poleg že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in prestrukturiranja do 30. junija 2018 nadalje prestrukturirala svojo tujo aktivo in zmanjšala njen finančni vzvod (122). Poleg tega se je banka Piraeus zavezala, da pomoči ne bo uporabila za financiranje navedenih dejavnosti. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.
(356)
Grčija se je zavezala tudi, da banka Piraeus ne bo opravila dragih prevzemov, s čimer je zagotovila, da banka Piraeus državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se pomoč uporablja izključno za podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja grških bančnih dejavnosti in ne za, na primer, rast na tujih trgih.
(357)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obresti, ki se plačujejo za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic glede oblikovanja cen za nova posojila na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja banki Piraeus preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(358)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.6.5 Spremljanje
(359)
V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (123), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je imenovala banka Piraeus z odobritvijo Komisije, do konca obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2018, spremljal zaveze Grčije glede prestrukturiranja v Grčiji in tujini ter korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.
7.6.6 Sklepna ugotovitev glede skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s sporočilom o prestrukturiranju
(360)
Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, če se upošteva skupaj z zavezami v Prilogi k temu sklepu, zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus, zadostuje v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom, je ustrezen za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, preučenih v tem sklepu, in je sorazmeren. Načrt prestrukturiranja in zaveze, predloženi Komisiji, izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(361)
Komisija obžaluje, da je Grčija nezakonito izvedla ukrepe pomoči B2, B3 in B4 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, ker so bili izvedeni pred njihovo formalno priglasitvijo. Vendar se lahko navedeni ukrepi in tudi drugi ukrepi, analizirani v tem sklepu, štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Piraeus Bank S.A. zagotovila Banka Grčije in za katero je jamčila Grčija (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in
(e)
dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).
2. Glede na načrt prestrukturiranja v zvezi s skupino Piraeus Bank Group, ki vključuje banko Piraeus Bank S.A. in vse njene hčerinske družbe in podružnice, predložen 25. junija 2014, ter zaveze, ki jih je na navedeni datum predložila Grčija, je naslednja državna pomoč združljiva z notranjim trgom:
(a)
kapitalski vložek v višini 750 milijonov EUR, ki ga je Grčija zagotovila banki Piraeus Bank S.A. maja 2009 in decembra 2011 v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Piraeus Bank S.A. zagotavlja Banka Grčije in za katero jamči Grčija, v višini 30,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 4,7 milijarde EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril maja 2012 (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);
(e)
zaveza za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in
(g)
dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 23. julija 2014