РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
SKLEP št. 541/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 189(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija je v svojem sporočilu z dne 4. aprila 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ poudarila, da je deljena pristojnost na področju vesolja, ki je bila na Unijo prenesena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), združljiva z okrepljenim partnerstvom z državami članicami. Komisija je poudarila tudi, da morajo vsi novi ukrepi temeljiti na obstoječih zmogljivostih in skupni določitvi potreb po novih zmogljivostih.
(2)
Svet je v svoji resoluciji z dne 26. septembra 2008 z naslovom „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“ (3) opozoril, da so postala vesoljska sredstva nujno potrebna za naše gospodarstvo, zato jih je treba zaščititi. Poudaril je, „da mora Evropa (…) razviti zmogljivosti Evrope (…), da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke, ki v osnovi temeljijo na obstoječih nacionalnih in evropskih sredstvih, ob tem pa izkoristiti povezave, ki jih lahko vzpostavi z drugimi partnerskimi narodi in njihovimi zmogljivostmi.“
(3)
Svet v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 z naslovom „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“ priznal, da bo v prihodnosti potrebna zmogljivost za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA) kot dejavnost na evropski ravni za razvoj in izkoriščanje obstoječih nacionalnih in evropskih civilnih in vojaških sredstev, ter pozval Komisijo in Svet, da predstavita shemo upravljanja in podatkovno politiko, ki bosta državam članicam omogočili, da prispevajo glede na ustrezne nacionalne zmogljivosti in v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in predpisi. Nadalje je pozval „vse evropske institucionalne akterje, da preučijo ustrezne ukrepe“, ki bi izhajali iz določenih civilnih in vojaških uporabniških zahtev, uporabili ustrezna sredstva v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in izkoristili razvoj dogodkov na podlagi pripravljalnega programa Evropske vesolje agencije (ESA) za SSA.
(4)
Svet je v svojih sklepih z dne 31. maja 2011 o sporočilu Komisije z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, in resoluciji Sveta z dne 6. decembra 2011 z naslovom „Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov“ (4) ponovno poudaril, kako pomembna je učinkovita zmogljivost SSA kot dejavnost na evropski ravni, zato bi morala Unija „čim bolj izkoristiti sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski ravni in po potrebi na mednarodni ravni“. Svet je ob upoštevanju dvojne narave takšnega sistema in njegove posebne varnostne razsežnosti pozval Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da v tesnem sodelovanju z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti taka sredstva in imajo zmogljivosti, ter v posvetovanju z vsemi udeleženimi stranmi, pripravi predloge o tem, kako v celoti izkoristiti in nadgraditi ta sredstva in zmogljivosti, in sicer za razvoj zmogljivosti SSA kot dejavnosti na evropski ravni, in v zvezi s tem opredeli ustrezno upravljavsko in podatkovno politiko za posebej občutljive podatke SSA.
(5)
SSA načeloma zajema tri glavna področja, in sicer nadzor in spremljanje v vesolju (SST), spremljanje in napovedovanje vremena v vesolju ter spremljanje objektov blizu Zemlje. Dejavnosti na teh področjih so namenjene zaščiti infrastrukture v vesolju in zemeljske infrastrukture pred vesoljskimi odpadki. Ta sklep, ki se nanaša na SST, bi moral spodbujati sinergije vseh teh področij.
(6)
Za zmanjšanje tveganja trkov bi si Unija prizadevala povezati moči s pobudami za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov, kot je pobuda ESA.
(7)
Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost dejavnosti v vesolju. Zato bi bilo treba vzpostaviti okvir podpore za SST, s katerim bi podprli vzpostavitev in izvajanje storitev spremljanja in opazovanja vesoljskih objektov z namenom preprečevanja škode na vesoljskih plovilih zaradi trkov in širjenja vesoljskih odpadkov in s ciljem napovedovanja krivulj leta in poti ponovnega vstopa, da bi zagotavljali najboljše informacije za vladne službe in službe civilne zaščite v primeru nenadzorovanih ponovnih vstopov celotnih vesoljskih plovil ali vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero.
(8)
Okvir podpore za SST bi moral prispevati k dolgoročni razpoložljivosti evropske in nacionalne vesoljske infrastrukture, naprav in storitev, ki so bistvene za varnost gospodarstev, družb in državljanov v Evropi.
(9)
Storitve SST bodo koristile vsem javnim in zasebnim upravljavcem vesoljskih infrastruktur, vključno z Unijo, v luči njene odgovornosti za vesoljske programe Unije, zlasti programe evropskih satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ter program Copernicus, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zgodnja opozorila o nenadzorovanem ponovnem vstopu ter ocena časa in območja trka bodo pomagali tudi nacionalnim javnim organom, ki so odgovorni za civilno zaščito. Navedene storitve bi lahko koristile tudi drugim uporabnikom, kot so zasebne zavarovalnice pri oceni morebitnih obveznosti, ki bi nastale zaradi trka v življenjski dobi satelita. Poleg tega bi bilo treba dolgoročno uvesti tudi javno storitev, ki bi omogočila dostop do prosto razpoložljivih informacij, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, o orbitalnih elementih vesoljskih objektov, ki krožijo okrog Zemlje.
(10)
Storitve SST bi morale dopolnjevati raziskovalne dejavnosti, povezane z zaščito vesoljske infrastrukture, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), dejavnosti vodilnih vesoljskih programov Unije Copernicus in Galileo, dejavnosti v okviru pobude za digitalno agendo iz sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Digitalna agenda za Evropo“, dejavnosti v zvezi z drugo telekomunikacijsko infrastrukturo, ki prispeva k uresničevanju informacijske družbe, pobude v zvezi z varnostjo, pa tudi dejavnosti ESA na tem področju.
(11)
Okvir podpore za SST bi moral pripomoči k uporabi in raziskovanju vesolja v miroljubne namene.
(12)
V okviru podpore za SST bi moralo biti upoštevano tudi sodelovanje z mednarodnimi partnerji, zlasti Združenimi državami Amerike, mednarodnimi organizacijami in drugimi tretjimi stranmi, zlasti za izogibanje trkom v vesolju in preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov. Poleg tega bi moral dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so smernice Združenih narodov za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ali druge pobude za zagotovitev varnosti in trajnosti dejavnosti v vesolju. Moral pa bi biti tudi skladen s predlogom Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju.
(13)
Okvir podpore za SST bi moral zajemati povezovanje in uporabo nacionalnih sredstev SST v mrežo in njihovo uporabo za zagotavljanje storitev SST. Ko bo to uresničeno, bi bilo treba spodbujati razvoj novih ali posodobitev obstoječih senzorjev, ki jih upravljajo države članice.
(14)
Komisija in konzorcij SST, ustanovljen na podlagi tega sklepa, bi morala v skladu s svojimi pristojnostmi v tesnem sodelovanju z ESA in drugimi zainteresiranimi stranmi še naprej opravljati tehnične dialoge s področja SST s strateškimi partnerji.
(15)
Zahteve civilnih in vojaških uporabnikov SSA so bile opredeljene v potrjenem delovnem dokumentu služb Komisije „Visoke evropske zahteve civilnih in vojaških uporabnikov glede spremljanja razmer v vesolju“. Storitve SST bi se morale zagotavljati le na podlagi zahtev civilne uporabe. Ta sklep se ne bi smel uporabljati za izključno vojaške namene. Komisija bi morala zagotoviti mehanizem rednega pregledovanja in posodabljanja zahtev uporabnikov, kadar bi bilo to potrebno, v katerega bi bili vključeni predstavniki uporabnikov. V ta namen bi morala nadaljevati potreben dialog z zadevnimi akterji, kot sta Evropska obrambna agencija in ESA.
(16)
Storitve SST bi se morale izvajati na podlagi partnerstva med Unijo in državami članicami ter izkoriščati obstoječe in prihodnje strokovno znanje in sredstva, vključno s tistimi, ki jih razvije ESA. Države članice bi morale ohraniti lastništvo in nadzor nad svojimi sredstvi ter bi morale biti še naprej odgovorne za njihovo delovanje, vzdrževanje in obnovo. Okvir podpore za SST ne bi smel zagotavljati finančne podpore za razvoj novih senzorjev SST. Če so za zadovoljitev uporabniških zahtev potrebni novi senzorji, bi se lahko po potrebi ukrepalo na nacionalni ravni ali prek evropskega programa za raziskave in razvoj. Komisija in države članice bi morale spodbujati udeležbo čim večjega števila držav članic v okviru podpore za SST in to udeležbo tudi olajšati, s pridžkom izpolnjevanja meril za udeležbo.
(17)
K zagotavljanju storitev SST bi lahko prispeval Satelitski center Evropske unije (SATCEN), to je agencija Unije, ustanovljena s Skupnim ukrepom Sveta 2001/555/SZVP (8), ki civilnim in vojaškim uporabnikom zagotavlja geoprostorske slikovne informacijske storitve in izdelke z različnimi stopnjami tajnosti. Izkušnje EUSC pri ravnanju z zaupnimi podatki v varnem okolju in njegove tesne institucionalne povezave z državami članicami so dodatna prednost pri upravljanju in zagotavljanju storitev SST. Predpogoj, da bi bil SATCEN lahko vključen v okvir podpore za SST, je treba spremeniti navedeni skupni ukrep, ki sedaj ne določa delovanja SATCEN na področju SST. Komisija bi morala sodelovati z ESZD, glede na to, da je vloga ESZD podpirati visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pri določanju operativnih smernic za SATCEN.
(18)
Od točnih informacij o naravi, specifikacijah in lokaciji določenih vesoljskih objektov je lahko odvisna varnost Unije ali njenih držav članic in tretjih držav. Države članice in po potrebi Varnostni odbor Sveta (v nadaljnjem besedilu: Varnostni odbor) bi morali upoštevati ustrezne varnostne pomisleke pri vzpostavitvi in delovanju mreže ustreznih zmogljivosti, vključno s senzorji SST, zmogljivostih za obdelavo in analizo podatkov SST in zagotavljanju storitev SST. Zato je treba v tem sklepu opredeliti splošne določbe o uporabi in varni izmenjavi informacij SST med državami članicami, prejemniki storitev SST in po potrebi SATCEN. Poleg tega bi morale Komisija, ESZD in države članice določiti potrebne usklajevalne mehanizme za obravnavo zadev, povezanih z varnostjo okvira podpore za SST.
(19)
Sodelujoče države članice bi morale biti odgovorne za pogajanja o in izvajanje določb o uporabi podatkov SST ter uporabi in izmenjavi informacij SST. Določbe o uporabi podatkov SST ter uporabi in izmenjavi informacij SST iz tega sklepa ter iz sporazuma med sodelujočimi državami članicami in po potrebi SATCEN bi morale upoštevati potrjena priporočila za varnost podatkov SST.
(20)
Zaradi morebitne občutljivosti podatkov SST mora sodelovanje temeljiti na učinkovitosti in zaupanju, tudi kar zadeva obdelavo in analizo podatkov SST. K uresničitvi tega cilja bi morala prispevati potencialna uporaba odprte programske opreme, ki tistim, ki so pooblaščeni za posredovanje podatkov SST, omogoča varen dostop do izvorne kode in s tem operativne spremembe in izboljšave.
(21)
Varnostni odbor je priporočil vzpostavitev strukture za obvladovanje tveganja, da bi bila pri izvajanju okvira podpore za SST ustrezno upoštevana vprašanja glede varnosti podatkov. V ta namen bi morale sodelujoče države članice in po potrebi SATCEN vzpostaviti ustrezne strukture in postopke za obvladovanje tveganja, pri tem pa upoštevati priporočila Varnostnega odbora.
(22)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).
(23)
Ker ciljev tega sklepa, in sicer podpore ukrepom za vzpostavitev in delovanje mreže senzorjev, vzpostavitev zmogljivosti za obdelavo in analizo podatkov SST ter vzpostavitev in izvajanje storitev SST, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, saj bi zagotavljanje takih storitev s strani vseh sodelujočih držav koristilo Uniji, zlasti kot pomembnemu imetniku sredstev v vesolju, temveč se zaradi obsega tega sklepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(24)
Cilji tega sklepa so podobni ciljem, določenim v programih, vzpostavljenih z: Uredbo (EU) št. 1285/2013 v členih 1, 3(c) in (d) ter 4 navedene uredbe; Sklepom Sveta 2013/743/EU (10), v členih 2(2)(b) in (c), točki 1.6.2(d) dela II Priloge I in v točkah 7.5 in 7.8 dela III Priloge I navedenega sklepa; Uredbo (EU) št. 377/2014, v členu 8(2)(b) navedene uredbe, ki namenja 26,5 milijona EUR v tekočih cenah. Skupna finančna sredstva za izvajanje ciljev okvira podpore za SST, zlasti povezovanja obstoječih sredstev v mreže, predvidoma znašajo 70 milijonov EUR. Glede na podobnost ciljev tega sklepa s tistimi iz navedenih programov bi se lahko ukrepi, vzpostavljeni s tem sklepom, financirali iz navedenih programov, pri čemer se zagotovi popolna skladnost z njihovim temeljnim aktom.
(25)
Da se zagotovi sprejemljiva raven evropske avtonomnosti pri dejavnostih SST, bi bilo morda treba sprejeti temeljni akt za SST v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Tako možnost bi morali preučiti ob vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira.
(26)
Zaradi občutljive narave SSA bi morale biti sodelujoče države članice še naprej odgovorne za obratovanje senzorjev in obdelavo podatkov, ki so pogoj za zagotavljanje storitev SST. Za nacionalna sredstva SST bodo še naprej odgovorne države članice, ki so odgovorne za nadzor in obratovanje teh naprav -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vzpostavitev okvira
Ta sklep vzpostavlja okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SST).
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„vesoljski objekt“ pomeni vsak umetni objekt v vesolju;
2.
„vesoljsko plovilo“ pomeni vsak vesoljski objekt, ki služi posebnemu namenu, vključno z aktivnimi umetnimi sateliti in zadnjimi stopnjami nosilnih raket;
3.
„vesoljski odpadki“ pomenijo vse vesoljske objekte, vključno z vesoljskimi plovili ali njihovimi deli in elementi, ki krožijo v Zemljini orbiti ali ponovno vstopajo v Zemljino atmosfero, ki ne delujejo ali se ne uporabljajo več za noben poseben namen, vključno z deli raket ali umetnih satelitov ali neaktivnimi umetnimi sateliti;
4.
„senzor SST“ pomeni napravo ali kombinacijo naprav, kot so zemeljski ali vesoljski radarji in teleskopi, ki lahko meri fizikalne parametre, povezane z vesoljskimi objekti, kot so velikost, lokacija in hitrost;
5.
„podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih objektov, ki jih pridobijo senzorji SST, ali parametre orbite vesoljskih objektov, ki izhajajo iz opazovanj senzorjev SST;
6.
„informacije SST“ pomenijo obdelane podatke SST, ki so takoj na voljo in pomembni za prejemnika.
Člen 3
Cilji okvira podpore za SST
1. Splošni cilj okvira podpore za SST je prispevati k dolgoročni razpoložljivosti evropske in nacionalne vesoljske infrastrukture, naprav in storitev, ki so bistvene za varnost gospodarstev, družb in državljanov v Evropi.
2. Posebni cilji okvira podpore za SST so:
(a)
ocena in zmanjšanje tveganj v zvezi s trki pri obratovanju evropskih vesoljskih plovil v orbiti ter, kar upravljavcem vesoljskih plovil omogoča učinkovitejše načrtovanje in izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganja;
(b)
zmanjšanje tveganj, povezanih z izstrelitvijo evropskih vesoljskih plovil;
(c)
opazovanje nenadzorovanih ponovnih vstopov vesoljskih plovil ali vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero ter natančnejše in učinkovitejše zgodnje opozarjanje, da bi tako povečali varnost državljanov Unije in omilili morebitno škodo na zemeljski infrastrukturi;
(d)
preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov.
Člen 4
Ukrepi, ki jih podpira okvir podpore za SST
1. Da bi uresničili cilje iz člena 3, se z okvirom podpore za SST podpirajo naslednji ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti SST na evropski ravni, pri čemer je zagotovljena ustrezna raven evropske avtonomnosti:
(a)
vzpostavitev in izvajanje funkcije senzorjev, ki jo sestavlja mreža zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev v državi članici, vključno z nacionalnimi senzorji, razvitimi v okviru ESA, za opazovanje vesoljskih objektov in sledenje tem objektom ter pripravo zbirke s tem povezanih podatkov;
(b)
vzpostavitev in izvajanje funkcije za obdelavo in analizo podatkov SST na nacionalni ravni z namenom zagotavljanja informacij in storitev SST, ki bi bile dane na voljo funkciji zagotavljanja storitev SST;
(c)
vzpostavitev funkcije zagotavljanja storitev SST, opredeljenih v členu 5(1), subjektom iz člena 5(2).
2. Okvir podpore za SST ne zajema razvoja novih senzorjev SST.
Člen 5
Storitve SST
1. Storitve SST iz člena 4 so civilne narave. Zajemajo naslednje storitve:
(a)
oceno tveganja trka med vesoljskimi plovili ali med vesoljskim plovilom in vesoljskimi odpadki ter pripravo opozoril za preprečevanje trkov med fazo izstrelitve, fazo vstopa v orbito, fazo obratovanja v orbiti in fazo prenehanja misije potovanj v vesolje;
(b)
zaznavanje in opredelitev razpadanja na dele, razbitij ali trkov v orbiti;
(c)
oceno tveganja nenadzorovanega ponovnega vstopa vesoljskih objektov in vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero ter pripravo s tem povezanih informacij, vključno z oceno časa in verjetne lokacije morebitnega trka.
2. Storitve SST se zagotavljajo:
(a)
vsem državam članicam;
(b)
Svetu;
(c)
Komisiji;
(d)
ESZD;
(e)
javnim in zasebnim lastnikom in upravljavcem vesoljskih plovil ter
(f)
javnim organom, ki delujejo na področju civilne zaščite.
Storitve SST se zagotavljajo v skladu z določbami o uporabi in izmenjavi podatkov SST in informacij iz člena 9.
3. Sodelujoče države članice, Komisija in po potrebi SATCEN niso odgovorni za:
(a)
kakšno koli škodo, ki je posledica pomanjkanja ali prekinitve zagotavljanja storitev SST;
(b)
zamude pri zagotavljanju storitev SST;
(c)
kakršne koli netočnosti informacij, ki se zagotovijo prek storitev SST, ali
(d)
kakršne koli ukrepe, sprejete na podlagi zagotovljenih storitev SST.
Člen 6
Vloga Komisije
1. Komisija:
(a)
upravlja okvir podpore za SST in zagotavlja njegovo izvajanje;
(b)
sprejme potrebne ukrepe za določitev, nadzor, zmanjšanje in spremljanje tveganj, povezanih z okvirom podpore za SST;
(c)
po potrebi zagotovi posodabljanje zahtev uporabnikov SST;
(d)
opredeli splošne smernice za upravljanje okvira podpore za SST, zlasti za lažjo vzpostavitev in delovanje konzorcija iz člena 7(3);
(e)
v skladu s členom 7 in če je to primerno, spodbuja najširšo možno udeležbo držav članic.
2. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih vzpostavi načrt za usklajevanje in zadevne tehnične ukrepe za dejavnosti okvira podpore za SST. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).
3. Komisija pravočasno in ustrezno obvešča Evropski parlament in Svet o vsem, kar se nanaša na izvajanje okvira podpore za SST, zlasti da bi zagotovila preglednost in jasnost glede:
(a)
okvirnih prispevkov in različnih virov financiranja Unije;
(b)
sodelovanja v okviru podpore za SST in ukrepih, podprtih s tem okvirom;
(c)
napredka pri povezovanju sredstev SST držav članic v mreže in zagotavljanju storitev SST;
(d)
izmenjave in uporabe informacij SST.
Člen 7
Sodelovanje držav članic
1. Država članica, ki želi sodelovati pri izvajanju ukrepov iz člena 4, Komisiji predloži vlogo, v kateri dokaže izpolnjevanje naslednjih meril:
(a)
da ima v lasti ali dostop do:
(i)
ustreznih senzorjev SST, ki so že vzpostavljeni ali se razvijajo, ter tehničnih in človeških virov za obratovanje teh senzorjev ali
(ii)
ustreznih zmogljivosti za operativno analizo in obdelavo podatkov, posebej namenjenih za SST;
(b)
da ima vzpostavljen akcijski načrt za izvajanje ukrepov iz člena 4, vključno z načini sodelovanja z drugimi državami članicami.
2. Komisija sprejme izvedbene akte o postopkih za predložitev vlog in izpolnjevanju meril iz odstavka 1 s strani držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).
3. Vse države članice, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1, določijo nacionalni organ, ki jih zastopa. Določeni nacionalni organi sestavljajo konzorcij in sklenejo dogovor iz člena 10.
4. Komisija na svojem spletnem mestu objavi in posodablja seznam sodelujočih držav članic.
5. Sodelujoče države članice so odgovorne za obratovanje senzorjev, obdelavo podatkov in izvajanje podatkovne politike. Sodelujoče države članice še naprej v celoti nadzirajo svoja sredstva.
Člen 8
Vloga Satelitskega centra Evropske unije
Satelitski center Evropske unije (SATCEN) lahko sodeluje s konzorcijem, ki se ustanovi na podlagi člena 7(3). V tem primeru s sodelujočimi državami članicami sklene potrebne operativne dogovore.
Člen 9
Podatki SST in informacije SST
Za uporabo in izmenjavo informacij SST, ki jih objavi konzorcij, ter za uporabo podatkov SST v okviru okvira podpore za SST za izvajanje ukrepov iz člena 4, veljajo naslednja pravila:
(a)
prepreči se nepooblaščeno razkritje podatkov in informacij, pri tem pa hkrati zagotovi učinkovito izvajanje operacij in čim širša uporaba pridobljenih informacij;
(b)
zagotovi se varovanje podatkov SST;
(c)
informacije in storitve SST se prejemnikom storitev SST, opredeljenih v členu 5(2), dajo na razpolago glede na potrebo po seznanitvi z njimi v skladu z navodili in varnostnimi pravili avtorja informacij ter lastnika zadevnega vesoljskega objekta.
Člen 10
Usklajevanje operativnih dejavnosti
Določeni nacionalni organi, ki sestavljajo konzorcij iz člena 7(3), sklenejo dogovor, ki določa pravila in mehanizme za njihovo sodelovanje pri izvajanju ukrepov iz člena 4. Ta dogovor zajema zlasti določbe o:
(a)
uporabi in izmenjavi informacij SST, pri čemer se upoštevajo potrjena priporočila z naslovom „Podatkovna politika za spremljanje razmer v vesolju - priporočila o varnostnih vidikih“;
(b)
vzpostavitvi strukture za obvladovanje tveganja za zagotovitev izvajanja določb o uporabi in varni izmenjavi podatkov SST in informacij SST;
(c)
sodelovanju s SATCEN za izvedbo ukrepa iz člena 4(1)(c).
Člen 11
Spremljanje in ocenjevanje
1. Komisija spremlja izvajanje okvira podpore za SST.
2. Komisija do 1. julija 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju okvira podpore za SST, v katerem preveri uresničevanje ciljev tega sklepa z vidika rezultatov in učinkov, učinkovitosti uporabe virov ter evropske dodane vrednosti.
Temu poročilu so lahko po potrebi priloženi predlogi za spremembe, vključno z možnostjo temeljnega akta za SST v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 12
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 13
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 14
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014