ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 640/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол и условията за отказ или оттегляне на плащанията и административните санкции, приложими към директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и кръстосаното съответствие
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 63, параграф 4, член 64, параграф 6, член 72, параграф 5, член 76, член 77, параграф 7, член 93, параграф 4, член 101, параграф 1 и член 120 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1306/2013 отменя и заменя, наред с другото, Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета (2). Регламент (ЕС) № 1306/2013 оправомощава Комисията да приема делегирани актове и актове за изпълнение. С цел да се гарантира безпрепятствено функциониране на системата съгласно новата нормативна уредба, някои правила трябва да бъдат приети посредством такива актове. Тези актове следва да заменят по-специално правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията (3).
(2)
По-специално следва да се създадат правила, които да допълнят някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на функционирането на Интегрираната система за администриране и контрол (наричана по-долу „интегрираната система“), сроковете за представяне на заявления за помощи или искания за плащания, условията за частичен или пълен отказ на помощ и частично или пълно оттегляне на неправомерно изплатена помощ или подпомагане и определянето на административни санкции за отстраняване на несъответствията, свързани с условията за получаване на помощта в рамките на схеми, установени с Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), както и условията за получаване на подпомагане по мерки за развитие на селските райони, установени с Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), и правила за поддържането на постоянни пасища и изчисляване на административни санкции по отношение на задълженията за кръстосано съответствие.
(3)
Необходими са допълнителни определения за осигуряване на хармонизирано прилагане на интегрираната система, в допълнение към определенията, предвидени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това е необходимо да се дадат определения за някои понятия, които се прилагат във връзка с правилата за кръстосано съответствие.
(4)
Прилагането на административни санкции и откази или оттегляния на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, следва да не възпрепятстват държавите членки да прилагат национални наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
(5)
В член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се определят случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, които следва да се признават от държавите членки. Следва да бъдат установени допълнителни правила, за да могат държавите членки да признават случаи на непреодолима сила и извънредни обстоятелства във връзка с директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и прилагането на кръстосаното съответствие. Следва да се определи краен срок, в рамките на който бенефициерът трябва да съобщи за възникването на такъв случай.
(6)
Необходими са допълнителни правила също така по отношение на системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), която ще бъде използвана от държавите членки в съответствие с член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. В съответствие с посочената разпоредба трябва да се използват техники на компютризирана географска информационна система (ГИС). Необходимо е да се изяснят основните изисквания, както и целите по отношение на качеството, на които системата следва да отговаря, и конкретно каква информация следва да бъде налична в ГИС, за да се гарантира ефективността на административните кръстосани проверки. Ето защо системата за идентификация на земеделските парцели следва редовно да се актуализира, за да се изключат елементите и площите, които са безусловно недопустими за подпомагане. С цел да се избегне нестабилност на системата обаче на държавите членки следва да се предостави възможност за гъвкавост по отношение на малки промени в максимално допустимата площ, дължащи се на несигурност на фотоинтерпретирането, причина за която могат да бъдат, наред с друго, очертанията и състоянието на референтните парцели.
(7)
За да могат държавите членки да откриват предварително евентуални слабости в системата и при необходимост да предприемат коригиращи действия, качеството на системата за идентификация на земеделските парцели следва ежегодно да се подлага на оценка.
(8)
С цел да се гарантира правилното въвеждане на схемата за основно плащане и свързаните с нея плащания, както е предвидено в дял III от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавите членки следва да създадат идентификационна и регистрационна система, която гарантира, че правата на плащане могат да бъдат проследявани и позволява, наред с останалото, кръстосани проверки на площите, декларирани за целите на схемата за основно плащане, с правата на плащане на всеки земеделски стопанин, както и между различните права на плащане като такива.
(9)
За да се осъществява ефективен контрол и да се предотврати подаването на многобройни заявления за помощи до различни разплащателни агенции в рамките на една държава членка, държавите членки следва да определят единна система за регистриране на самоличността на земеделските стопани, подаващи заявления за помощи съгласно интегрираната система.
(10)
Опитът показва, че някои особености на ландшафта на обработваемите земи, по-специално живи плетове, канавки и каменни стени, следва да се разглеждат като част от площта, която отговаря на условията за директни плащания на площ. Необходимо е да се определи приемливата широчина на особеностите на ландшафта на полето. С оглед на специфичните екологични нужди е целесъобразно на държавите членки да се предостави известна гъвкавост по отношение на ограниченията, които трябва да бъдат взети предвид, когато регионалните добиви са били определени за целите на предишните плащания на площ за култури. На държавите членки обаче следва да се позволи да прилагат различен метод за постоянно затревените площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, където този вариант не се прилага.
(11)
С оглед на тяхното значение за устойчивото селско стопанство всички особености на ландшафта, за които се отнасят изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, следва да се разглеждат като допустими за подпомагане.
(12)
По отношение на земеделските парцели, заети от обработваема земя или от постоянно затревени площи, на които има дървета, следва да бъдат определени условия за наличието на дървета на тези площи и тяхното отражение върху допустимостта на площите. С оглед на постигането на правна сигурност следва да се установи максимална гъстота на дърветата, която да се определи от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и по екологични съображения.
(13)
С оглед на опростяването и в полза на по-доброто наблюдение и контрол на директните плащания, на държавите членки следва да се разреши да прилагат пропорционална система за установяване на допустимата за подпомагане площ на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, различни от особеностите на ландшафта съгласно изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013. Отговарящата на условията за подпомагане площ се определя за всеки референтен парцел в съответствие с предварително установени прагове, прилагани на равнище вид хомогенно земно покритие. Разпръснатите особености на ландшафта, които покриват до определен процент от референтния парцел, могат да се считат за част от отговарящата на условията за допустимост площ. Поради това следва да се определи, че не е необходимо да се правят намаления за площта на тези разпръснати особености в първата категория, представляваща най-ниския процент неотговаряща на условията за допустимост площ.
(14)
Следва да се въведат правила за действие в случаи, когато крайната дата за подаване на заявления, искания, документи или изменения е официален празник, събота или неделя.
(15)
Спазването на сроковете за подаване на заявления за помощи, искания за плащане и други декларации, за изменение на заявленията за помощи, свързани с площ, или исканията за плащане и всички подкрепящи документи или договори е от съществена важност, за да могат националните администрации да планират и след това да извършват ефективни проверки за верността на заявленията за помощи, исканията за плащане или другите документи. За целта следва да се установят правила за сроковете, в които е допустимо да се приемат късно подадени документи. За да се насърчат бенефициерите да спазват сроковете, в случай на късно подаване на документи следва да се прилагат възпиращи намаления на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(16)
Навременното подаване на заявления за разпределяне на права на плащане или, когато е приложимо, на увеличаването на стойността на правата на плащане от бенефициерите е от съществена важност за държавите членки с оглед на своевременното определяне на правата на плащания. Следователно късно подаване на такива заявления следва да бъде разрешено единствено в рамките на същия допълнителен срок, предвиден за късно подаване на всички заявления за помощи. Следва да се прилага и възпиращо намаление на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(17)
На бенефициерите, които уведомят компетентните национални органи за грешни заявления за помощ или искания за плащане, независимо в кой момент, не следва да се налагат административни санкции, независимо от причината за несъответствието, освен когато бенефициерът е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място или органът е информирал бенефициера преди това за несъответствие в заявлението за помощ или искането за плащане.
(18)
Следва да се установят допълнителни разпоредби относно основата за изчисляване на схемите за помощи, свързани с площ, и мерките за подпомагане, свързани с площ, както и относно основата за изчисляване на доброволното обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ за животновъдството по схемите за помощи за животновъдството или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството.
(19)
При определянето на административни санкции следва да се имат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност и конкретните проблеми, свързани със случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или няколко схеми за помощи, свързани с площ, или мерки за подпомагане за площ за определен период. Те следва да вземат предвид особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения или възможността бенефициентът да не декларира всички свои площи с цел изкуствено създаване на условие за освобождаване от задълженията за екологизиране. Административните санкции по настоящия регламент следва да се смятат за достатъчни за възпиране на умишленото неспазване.
(20)
За да могат държавите членки да извършват ефективно проверките, особено по отношение на контрола на задълженията за кръстосано съответствие, е необходимо да се предвиди задължението на бенефициерите да декларират всички площи, с които разполагат, независимо дали искат помощи за тези площи в съответствие с член 72, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или не.
(21)
За установяването на допустимите за подпомагане площи и изчислението на приложимите намаления е необходимо да се определят площите, които са от една и съща група според отглежданите култури. Ако дадена площ е декларирана за помощ или подпомагане по повече от една схема за помощи или мярка за подпомагане, тя следва да бъде отчетена няколко пъти. За целите на екологизирането обаче е необходимо да се прави разлика между отделните групи култури.
(22)
Плащането на помощи по схемата за основно плащане изисква равен брой права на плащане и отговарящи на критериите за допустимост хектари. Следователно за целите на тази схема е целесъобразно да се предвиди, че в случай на несъответствия между декларираните права на плащане и декларираната площ изчислението на плащането следва да се основава на по-ниската стойност. За да се избегне извършването на изчисления въз основа на несъществуващи права, следва да се предвиди, че броят на правата на плащане, използвани за изчислението, следва да не надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът.
(23)
Несъответствията в заявленията за помощи и/или исканията за плащане на площ обикновено се отнасят до определени части от площите. Свръхдекларирането по отношение на един парцел може следователно да бъде компенсирано от деклариране под действителния размер на други парцели от същата група култури. В рамките на известен толеранс следва да се предвиди, че административните санкции стават приложими едва след като този толеранс бъде надвишен.
(24)
Освен това - по отношение на заявленията за помощ и/или исканията за плащане при плащанията на площ - разликите между общата площ, която е декларирана в заявлението или искането, и общата площ, която е определена като отговаряща на критериите за допустимост, често са незначителни. С цел да се избегне извършването на голям брой дребни поправки в заявленията следва да се предвиди, че заявленията за помощ и/или исканията за плащане следва да бъдат поправяни за отразяване на действително установената площ само когато е надхвърлено определено равнище на разликите.
(25)
Като се имат предвид особеностите на схемата за помощ за памук, във връзка с нея следва да бъдат установени специални разпоредби за административните санкции.
(26)
Следва да бъдат установени административни санкции за неспазване на изискванията за допустимост поради умисъл или небрежност, като се вземат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност за случаите, когато даден бенефициер, който кандидатства за схема за млади земеделски стопани, не изпълни задълженията си.
(27)
Във връзка със схемите за помощи и мерките за подпомагане за животни следва да бъдат предвидени административни санкции, като се спазват принципите на възпиращия ефект и пропорционалността и се имат предвид особените затруднения при въздействието на природни сили. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане за определен период. По отношение на критериите за допустимост те следва да бъдат съобразени с особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане. Административните санкции съгласно настоящия регламент следва да се определят на ниво, което е достатъчно възпиращо, за да предотврати умишлено свръхдеклариране.
(28)
Що се отнася до заявленията за помощ по схемите за помощи за животновъдството или исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството, при установено неспазване се смята, че съответното животно не отговаря на критериите за допустимост. Намаления следва се предвиждат още от първото животно, във връзка с което е установено неспазване, но независимо от размера на намалението, когато бъде открито неспазване във връзка с три или по-малко животни, следва да се налага не толкова строга санкция. Във всички други случаи строгостта на административната санкция следва да зависи от процентния дял на животните, във връзка с които има установено неспазване.
(29)
По правило държавите членки следва да предприемат допълнителни действия, необходими за осигуряване на правилното функциониране на интегрираната система. На държавите членки следва да се позволи при необходимост да налагат допълнителни санкции на национално равнище.
(30)
Възможността да се извършват корекции, без това да доведе до административните санкции, предвидени за заявление за помощи и искане за плащане, следва да се прилага и по отношение на неточни данни, съдържащи се в компютризираната база данни по отношение на декларирания едър рогат добитък, за които такива несъответствия представляват нарушаване на критерий за допустимост, освен ако бенефициерът е бил информиран от компетентния орган за намерението му да извърши проверка на място или органът не е информирал бенефициера преди това за несъответствия в заявлението за помощ или искането за плащане.
(31)
Следва да бъдат въведени откази, оттегляне на подпомагане, както и административни санкции по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони, като се имат предвид принципите на възпиращия ефект и пропорционалността. Отказите и оттеглянето на подкрепа следва да бъдат степенувани въз основа на тежестта, степента, продължителността и системността на установеното неспазване. По отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения, при отказите, оттеглянето на подкрепа и административните санкции следва да се вземат предвид особеностите на различните мерки за подпомагане. В случай на сериозно неспазване или в случай че бенефициерът е предоставил невярно доказателство за целите на получаване на подпомагането, то следва да бъде отказано и да се наложи административна санкция. Административните санкции следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко мерки за подпомагане или видове операции за определен период.
(32)
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони административните санкции следва да не засягат възможността за временно преустановяване на подпомагането, засегнато от неспазването. Следва да бъдат установени правила за определяне на случаите, в които може да се очаква, че неспазването ще бъде отстранено от бенефициера в разумен срок.
(33)
В член 93, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се предвижда, че по отношение на 2015 и 2016 г. правилата за кръстосано съответствие включват също така и поддържането на постоянни пасища. Във връзка с това е необходимо да се уточни, че през 2015 и 2016 г. държавите членки следва да продължат да изпълняват задълженията си съгласно съотношението, установено през 2014 г.
(34)
В интерес на яснотата и с цел да се въведе хармонизирана основа за оценка на неспазването и за изчисляване и прилагане на административни санкции във връзка с кръстосаното съответствие, е необходимо да се уточнят понятията системност, степен, тежест и продължителност на неспазването. Освен това е необходимо да се обясни кога неспазването се счита за констатирано.
(35)
По отношение на неспазване на задълженията за кръстосано съответствие, административните санкции следва да се определят, като се отчита принципът на пропорционалност. Те следва да се прилагат само когато земеделският стопанин е действал небрежно или умишлено и следва да се степенуват според сериозността на допуснатото неспазване.
(36)
По отношение на задълженията за кръстосано съответствие освен степенуването на административните санкции с оглед принципа на пропорционалност следва да се предвиди, че от даден момент нататък повторните нарушения на същото задължение за кръстосано съответствие, след предварително предупреждение на земеделския стопанин, следва да се разглеждат като умишлено неспазване.
(37)
Освен това когато при специфични условия дадена държава членка реши да използва предвидената в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 възможност да не налага административни санкции за неспазване, следва да се въведат изисквания относно отстраняването на съответното неспазване.
(38)
Що се отнася по-специално до системата за ранно предупреждение, посочена в член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, в случай че бенефициерът не изпълни задължението си да предприеме мерки за отстраняване на неспазването, намалението следва да се прилага със задна дата по отношение на годината, в която е използвана системата за ранно предупреждение. При изчислението на административните санкции се взема предвид и системността на съответното неспазване през годината на последващата проверка, ако това е приложимо. С цел да се даде правна сигурност за бенефициерите, следва да се въведе краен срок за прилагането на административните санкции със задна дата.
(39)
По отношение на бенефициерите на многогодишни операции, започнали по програмите за развитие на селските райони, одобрени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6), и които попадат в обхвата на задълженията за кръстосано съответствие, следва да се определи, че новата система за контрол и административни санкции се прилага с цел да се намали административната тежест върху националните органи, отговарящи за проверка на съответствието им, и да се осигури опростяване на процедурите.
(40)
По отношение на неспазването на задълженията за кръстосано съответствие, за които не е приложена административна санкция, тъй като те са попадали в приложното поле на правилото de minimis, предвидено в регламенти (ЕО) № 73/2009 (7) или (ЕО) № 1698/2005 на Съвета, но за които държавите членки е трябвало да гарантират, че бенефициерите ще отстранят неспазването, следва да бъдат установени преходни правила, за да се осигури съгласуваност между задължението за последващи действия, съществувало преди влизането в сила на Регламент (ЕС) № 1306/2013, и съдържащите се в същия регламент нови правила в това отношение.
(41)
От съображения за яснота и правна сигурност Регламент (ЕО) № 1122/2009 следва да бъде отменен. Регламент (ЕС) № 65/2011 на Комисията (8) следва също да бъде отменен.
(42)
Като се има предвид член 119, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, настоящият регламент следва да се прилага за заявления за помощ или искания за плащане, свързани с пазарни години или премийни периоди, които започват от 1 януари 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят разпоредби, допълващи някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на:
а)
условията за частичен или пълен отказ или оттегляне на помощта или подпомагането;
б)
определяне на административната санкция и на конкретната ставка, която следва да бъде наложена;
в)
определяне на случаите, в които административната санкция не се прилага;
г)
правила, приложими за периоди, дати и крайни срокове при случаи, когато крайната дата за подаване на дадено заявление или изменение е официален празник, събота или неделя;
д)
специални определения, необходими за гарантиране на хармонизирано прилагане на интегрираната система;
е)
основни характеристики и технически правила за системата за идентификация на земеделските парцели и за идентификация на бенефициерите;
ж)
основни характеристики, технически правила и изисквания за качество на системата за идентификация и регистрация на правата на плащане;
з)
основата за изчисляване на помощта, включително правила за решаване на някои случаи, при които отговарящата на условията за допустимост площ включва особености на ландшафта или дървета;
и)
допълнителни правила за посредници като служби, органи и организации, които участват в процедурата за отпускане на помощ или подпомагане;
й)
поддържането на постоянни пасища във връзка с кръстосаното съответствие;
к)
хармонизирана основа за изчисляването на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
л)
условия за прилагане и изчисляване на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
м)
допълнение към правилата, предвидени в Регламент (ЕС) № 1306/2013, с цел да се осигури плавен преход от отменените към новите правила.
Член 2
Определения
1. За целите на интегрираната система, посочена в член 67, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се прилагат определенията по член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Прилагат се и следните определения:
1)
„бенефициер“ означава земеделски стопанин, както е определен в член 4, параграф 1, буква а) и посочен в член 9 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, бенефициер, който има задължения за кръстосано съответствие по смисъла на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и/или бенефициер, който получава подпомагане за развитието на селските райони, както е посочено в член 2, параграф 10 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9);
2)
„неспазване“ означава:
а)
по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта или подпомагането, посочени в член 67, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, всяко неспазване на тези критерии за допустимост, ангажименти или други задължения; или
б)
по отношение на кръстосаното съответствие, неспазването на законоустановените изисквания за управление съгласно законодателството на Съюза, на стандартите за добро земеделско и екологично състояние на земята, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или на поддържането на постоянни пасища, посочени в член 93, параграф 3 от същия регламент;
3)
„заявление за подпомагане“ означава заявление за подпомагане или за участие в мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
4)
„искане за плащане“ означава подадено от бенефициер заявление за плащане от националните органи съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
5)
„друга декларация“ означава декларация или документ, различни от заявленията за подпомагане или исканията за плащане, която трябва да се подава или съхранява от бенефициер или трета страна, за да се спазят специфичните изисквания на някои мерки за развитието на селските райони;
6)
„мерки за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система“ означава мерки за подпомагане, предоставени в съответствие с член 21, параграф 1, букви а) и б), членове 28-31, 33, 34 и 40 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и, където е приложимо, член 35, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, с изключение на мерките, посочени в член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и мерките, посочени в член 21, параграф 1, букви а) и б) от посочения регламент, когато се отнасят за разходите за установяване;
7)
„система за идентификация и регистрация на животни“ означава съответно системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, установена с Регламент (ЕО) № 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета (10), и/или системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите, установена с Регламент (ЕО) № 21/2004 на Съвета (11);
8)
„ушна марка“ означава съответно ушната марка за индивидуално идентифициране на едрия рогат добитък, посочена в член 3, буква а) и член 4 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или ушната марка за индивидуално идентифициране на овцете и козите, посочена в раздел А, точка 3 от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
9)
„компютърна база данни за животни“ означава компютризираната база данни, посочена в член 3, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или централния регистър или съответно компютризираната база данни, посочена в член 3, параграф 1, буква г), член 7 и член 8 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
10)
„паспорт на животно“ означава паспорт на животно, посочен в член 3, буква в) и член 6 от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
11)
„регистър“ във връзка с животните означава съответно воденият от животновъда регистър, посочен в член 3, буква г) и член 7 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или регистърът, посочен в член 3, параграф 1, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
12)
„идентификационен код“ означава съответно идентификационният код, посочен в член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или кодовете, посочени в буква А.2. от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
13)
„схема за помощи за животни“ означава мярка за доброволно обвързано с производството подпомагане, предвидена в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни;
14)
„мерки за подпомагане за животни“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на декларирания брой животни или брой животински единици;
15)
„заявление за помощи за добитък“ означава заявление за изплащане на помощи, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни в рамките на доброволно обвързаното с производството подпомагане, предвидено в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
16)
„декларирани животни“ означава животни, които са предмет на заявление за помощи за добитък съгласно схемата за помощи за животни или предмет на искане за плащане по мярка за подпомагане на животни;
17)
„животно, което потенциално отговаря на условията“ означава животно, което би могло априори потенциално да отговаря на критериите за допустимост за получаване на помощ по схемата за помощи за животни или подпомагане по мярка за подпомагане за животни през съответната референтна година;
18)
„установено животно“ означава:
а)
в рамките на схема за помощи за животни, животно, за което са изпълнени всички условия, установени в правилата за отпускане на помощ; или
б)
за мерките за подпомагане за животни - животно, установено посредством административни проверки или проверки на място;
19)
„животновъд“ означава всяко физическо или юридическо лице, което отговаря за животни, независимо дали постоянно или временно, включително при транспортирането им или на пазара;
20)
„схеми за помощи за площ“ означава схеми за директно плащане на площ по смисъла на член 67, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, с изключение на специфичните мерки за селското стопанство в най-отдалечените региони на Съюза, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 228/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), и специфичните мерки за селското стопанство в полза на малките острови в Егейско море, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13);
21)
„мерки за подпомагане за площ“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на размера на декларираната площ;
22)
„ползване“ във връзка с площи означава използването на площ според типа култура, посочен в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, типа на постоянно затревената площ, както е определен в член 4, параграф 1, буква з) от посочения регламент, постоянни пасища, посочени в член 45, параграф 2, буква а) от споменатия регламент, или затревени площи, различни от постоянно затревени площи или постоянни пасища, или земно покритие или липсата на култура;
23)
„установена площ“ означава:
а)
за схеми за помощи за площ - площта, която отговаря на всички критерии за допустимост или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта, независимо от броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът; или
б)
за мерките за подпомагане за площ- площта на участъците или парцелите, идентифицирани посредством административни проверки или проверки на място;
24)
„географска информационна система“ (наричана по-долу „ГИС“) означава техники на компютризирана географска информационна система, посочени в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
25)
„референтен парцел“ означава географски разграничена площ, съдържаща уникална идентификация, регистрирана в системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
26)
„географски материали“ означава карти или други документи, използвани за предаване на съдържанието на ГИС между заявителите за помощ или подпомагане и държавите членки.
2. За целите на дял IV от настоящия регламент се прилагат определенията от дял VI от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Освен това „стандарти“ означава всеки от стандартите, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, както и задълженията по отношение на постоянните пасища, както са определени в член 93, параграф 3 от същия регламент.
Член 3
Прилагане на наказателни санкции
Прилагането на административните санкции и отказите или оттеглянията на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, не възпрепятстват прилагането на наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
Член 4
Непреодолима сила и извънредни обстоятелства
1. По отношение на директните плащания, ако бенефициерът не е бил в състояние да спази критериите за допустимост или други задължения в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, той запазва правото си на помощ по отношение на отговарящите на условията за допустимост площ или брой животни по време на настъпването на непреодолимата сила или извънредните обстоятелства.
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, ако даден бенефициер не е бил в състояние да изпълни ангажимента в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, съответното плащане следва да бъде пропорционално оттеглено за годините, през които е възникнала непреодолима сила или извънредни обстоятелства. Оттеглянето се отнася само до онези части от ангажимента, за които не са настъпили допълнителни разходи или пропуснати ползи преди възникването на непреодолима сила или извънредни обстоятелства. По отношение на критериите за допустимост и други задължения не се прилагат нито оттегляне, нито административни санкции.
Що се отнася до други мерки за подпомагане на развитието на селските райони, в случай на непреодолима сила или извънредни обстоятелства държавите членки не изискват частично или пълно възстановяване на подпомагането. В случай на многогодишни ангажименти или плащания не се изисква възстановяване на подпомагането, получено през предходни години, а ангажиментът или плащането продължават през следващите години в съответствие с първоначалната им продължителност.
Когато неспазване, дължащо се на такава непреодолима сила или извънредни обстоятелства, засяга кръстосаното съответствие, съответната административна санкция, посочена в член 91, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не се прилага.
2. Случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства се съобщават писмено на компетентния орган, като се придружават от съответните доказателства, които са задоволителни за него, в срок от петнадесет работни дни, считано от датата, на която бенефициерът или упълномощеното от него лице, е в състояние да направи това.
ДЯЛ II
ИНТЕГРИРАНА СИСТЕМА ЗА АДМИНИСТРИРАНЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ СИСТЕМАТА
Член 5
Идентификация на земеделските парцели
1. Системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, действа на равнище референтен парцел. Референтният парцел обхваща поземлена единица, която представлява земеделска площ съгласно определението в член 4, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Когато това е целесъобразно, той включва също така площи по член 32, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и земеделска земя по член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Държавите членки определят границите на референтния парцел по начин, който гарантира, че референтният парцел е измерим, дава възможност за уникално и еднозначно установяване на местоположението на всеки ежегодно деклариран земеделски парцел и по принцип е стабилен във времето.
2. Държавите членки също така гарантират надеждното идентифициране на декларираните земеделски парцели. По-конкретно, те изискват заявленията за подпомагане и исканията за плащане да съдържат определена информация или да се придружават от определени от компетентните органи документи, даващи възможност да се установят местоположението и размерите на всеки земеделски парцел. За всеки референтен парцел държавите членки:
а)
определят максимално допустимата площ за целите на схемите за подпомагане, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
определят максимално допустимата площ за целите на мерките за площ, посочени в членове 28-31 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
в)
установяват местоположението и размерите на екологично насочените площи, изброени в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за които съответната държава членка е решила, че се считат за екологично насочени площи. За тази цел при необходимост държавите членки прилагат коефициентите за преобразуване и/или тегловните коефициенти, посочени в приложение X към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
определят дали се прилагат разпоредбите относно планинските райони, районите със значителни природни ограничения и другите райони със специфични ограничения, посочени в член 32 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, районите, включени в мрежата „Натура 2000“, районите, обхванати от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), земеделските земи, върху които в съответствие с член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 е разрешено да се отглежда памук, площите, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша или обработване, посочени в член 4, параграф 1, буква в), подточка iii) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите, предназначени от държавите членки за регионално и/или колективно прилагане на екологично насочени площи в съответствие с член 46. параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площите, за които Комисията е уведомена съгласно член 20 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите с екологично чувствителни постоянно затревени площи в зони, обхванати от Директива 92/43/ЕИО (15) или Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), и другите чувствителни зони, посочени в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или районите, определени от държавите членки в съответствие с член 48 от същия регламент.
3. Държавите членки гарантират, че максимално допустимата площ на референтен парцел, посочена в параграф 2, буква а), е определена вярно в рамките на максимално допустимо отклонение от 2 %, като са отчетени контурът и състоянието на референтния парцел.
4. За мерките, посочени в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки могат да въведат подходящи алтернативни системи за уникална идентификация на земите, за които може да се получава подпомагане, когато тези земи са покрити с гора.
5. ГИС функционира на основата на национална референтна координатна система, както е определена в Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), която позволява стандартизирано измерване и уникална идентификация на земеделските парцели във всички съответни държави членки. Когато се използват различни координатни системи, те взаимно се изключват и всяка от тях гарантира съгласуваност между информационните елементи, отнасящи се до едно и също местоположение.
Член 6
Оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели
1. За целите на посочените в дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 схема за основно плащане и схема за единно плащане на площ държавите членки извършват ежегодна оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели. Оценката съдържа два класа на съответствие.
С цел да се извърши оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели първият клас на съответствие включва следните елементи:
а)
вярно количествено определение на максимално допустимата площ;
б)
дял и разпределение на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи или когато не е отчетена земеделска площ;
в)
наличие на референтни парцели с критични дефекти.
С цел да се разкрият евентуалните слабости в системата за идентификация на земеделските парцели вторият клас на съответствие включва следните елементи по отношение на качеството:
а)
категоризация на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи, когато не е отчетена земеделска площ или когато е констатиран критичен дефект;
б)
съотношение между декларираната площ и максимално допустимата площ в рамките на референтните парцели;
в)
натрупан през годините процент на референтните парцели, претърпели изменения.
Когато резултатите от оценката на качеството показват недостатъци в системата, държавите членки предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Държавите членки извършват оценката, посочена в параграф 1, въз основа на извадка от референтни парцели, която се подбира и предоставя от Комисията. Те използват данни, които дават възможност да се извърши оценка на място на действителното положение.
3. До 31 януари след съответната календарна година до Комисията се изпраща доклад за оценката и ако е необходимо, списък на коригиращите мерки и график за прилагането им.
Член 7
Идентификация и регистрация на правата на плащане
1. Системата за идентификация и регистрация на правата на плащане, предвидена в член 71 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, представлява електронен регистър на равнище държава членка и по-специално при кръстосаните проверки, предвидени в параграф 1 от посочения член, гарантира ефективна проследимост на правата на плащане по отношение на следните елементи:
а)
титуляр;
б)
годишни стойности;
в)
дата на учредяване;
г)
дата на последно упражняване;
д)
произход, по-специално по отношение на тяхното разпределение (първоначално разпределение или разпределение от национален или регионален резерв), закупуване, наемане, наследяване;
е)
когато се прилага член 21, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 - правата, запазени по силата на посочената разпоредба;
ж)
регионални ограничения, когато са приложими.
2. Държавите членки, в които има повече от една разплащателна агенция, могат да вземат решение да използват електронен регистър на равнище разплащателна агенция. В този случай съответната държава членка гарантира, че различните регистри са съвместими помежду си.
Член 8
Идентификация на бенефициери
Без да се засяга член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, единната система за регистриране на самоличността на всеки бенефициер, предвидена в член 73 от посочения регламент, гарантира уникалната идентификация по отношение на всички заявления за подпомагане и искания за плащане или други декларации, подадени от един и същ бенефициер.
ГЛАВА II
ЗЕМЕДЕЛСКИ ПАРЦЕЛИ, СЪДЪРЖАЩИ ОСОБЕНОСТИ НА ЛАНДШАФТА И ДЪРВЕТА
Член 9
Определяне на площите, където земеделският парцел съдържа особености на ландшафта и дървета
1. Когато определени особености на ландшафта, и по-специално живи плетове, канавки и стени, по традиция са част от добрите земеделски практики за култивиране или използване на земеделската площ в определени региони, държавите членки могат да вземат решение съответната площ да се разглежда като част от допустимата за подпомагане площ от земеделски парцел, посочена в член 67, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, при условие че тя не надвишава дадена обща широчина, която се определя от държавата членка. Тази широчина отговаря на традиционната широчина в съответния регион и не надвишава 2 m.
Когато обаче държавите членки са уведомили Комисията преди 9 декември 2009 г. за широчина, надвишаваща 2 m, в съответствие с член 30, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕО) № 796/2004 на Комисията (18), може да се прилага тази широчина.
Първа и втора алинея не се прилагат за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, ако държавата членка е решила да приложи пропорционална система в съответствие с член 10.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ от съответния земеделски парцел.
3. Земеделски парцел, съдържащ разпръснати дървета, се смята за допустима за подпомагане площ, при условие че са изпълнени следните условия:
а)
селскостопанските дейности могат да се извършват по начин, сходен с използвания при парцели без дървета в същия район; както и
б)
броят на дърветата на хектар не надвишава определена максимална гъстота.
Максималната гъстота, посочена в първа алинея, буква б), се определя и нотифицира от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и опазването на околната среда. Тя не надвишава 100 дървета на хектар. Това ограничение обаче не се прилага по отношение на мерките, предвидени в членове 28 и 30 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Настоящият параграф не се прилага за разпръснати овощни дървета, които дават реколта многократно, за разпръснати подходящи за паша дървета в постоянно затревени площи и за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета в случаите, когато съответната държава членка е взела решение да прилага пропорционална система в съответствие с член 10.
Член 10
Пропорционална система, предназначена за постоянно затревени площи с особености на ландшафта и дървета
1. По отношение на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, държавите членки могат да решат да прилагат пропорционална система за определяне на допустимата площ в рамките на референтния парцел.
Пропорционалната система, посочена в първа алинея, се състои от различни категории видове хомогенно земно покритие, за които се прилага фиксиран коефициент за намаление въз основа на процентния дял на неотговарящата на условията за подпомагане площ. Категорията, формирана въз основа на най-ниския процент от неотговарящата на условията за подпомагане площ, не може да надвишава 10 % от неотговарящата на условията за подпомагане площ и по отношение на нея не се прилага коефициент за намаление.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ.
3. Настоящият член не се прилага към постоянно затревени площи, на които има овощни дървета, даващи многократна реколта.
ГЛАВА III
ЗАЯВЛЕНИЯ ЗА ПОМОЩИ И ИСКАНИЯ ЗА ПЛАЩАНЕ
Член 11
Единно заявление
Единното заявление обхваща минимум заявлението за директни плащания, посочено в член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, по отношение на схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ или други схеми за отпускане на помощи за площ.
Член 12
Дерогация от крайната дата за подаване
Чрез дерогация от член 5, параграф 1 от Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета (19), когато крайната дата за подаване на дадено заявление за помощи, заявление за подпомагане, искане за плащане или други декларации, подкрепящи документи или договори или крайната дата за изменения на единното заявление или искането за плащане е официален празник, събота или неделя, счита се, че тя се пада на следващия работен ден.
Първият параграф се прилага също така и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 13, параграф 1, трета алинея, както и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 14, втора алинея за подаване на заявления от бенефициерите за разпределяне или увеличаване на права на плащане.
Член 13
Късно подаване
1. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за помощи или искане за плащане в съответствие с настоящия регламент след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумата, на която бенефициерът би имал право, ако заявлението е било подадено в срок.
Без да се засягат специалните мерки, които държавите членки вземат във връзка с необходимостта от своевременно подаване на подкрепящи документи, за да е възможно планирането и извършването на ефективни проверки, първа алинея се прилага също така относно заявления за подпомагане, документи, договори или други декларации, които се подават до компетентните органи, когато тези заявления за подпомагане, документи, договори или декларации формират основата за изпълняване на условията за допустимост за въпросното подпомагане. В този случай намалението се прилага върху сумата, платима за въпросното подпомагане.
Ако такова закъснение възлиза на повече от 25 календарни дни, заявлението или искането за плащане се считат за недопустими и на бенефициера не се предоставят помощ или подпомагане.
2. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, ако бенефициерът по схемите, предвидени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20), който има и задължения за кръстосано съответствие съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не представи формуляра на единното заявление до крайната дата, упомената в първата алинея на параграф 1 от настоящия член, се прилага намаление от 1 % за всеки работен ден. Максималното намаление е ограничено до 25 %. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на изменение на единно заявление или на искане за плащане след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумите, свързани с действителното ползване на въпросните земеделски парцели.
Изменения на единното заявление се приемат само преди крайната дата за късно подаване на единно заявление или на искане за плащане, посочена в параграф 1, трета алинея. Ако обаче тази дата е по-ранна от крайната дата за подаване на изменение на единно заявление или на искане за плащане, посочена в първата алинея на настоящия параграф, или съвпада с нея, след тази дата измененията на единното заявление или на искането за плащане се считат за недопустими.
Член 14
Късно подаване на заявление във връзка с права на плащане
С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за разпределяне или, когато е приложимо, за увеличение на стойността на права на плащане след крайната дата, определена за целта от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през съответната година води до намаление от 3 % за всеки работен ден на сумите за плащане по отношение на правата на плащане, или, когато е приложимо, по отношение на увеличението на стойността на правата на плащане, които трябва да се разпределят на бенефициера.
Когато това закъснение надхвърли 25 календарни дни, заявлението се счита за недопустимо и на бенефициера не се разпределят никакви права на плащане или, когато това е приложимо, не се извършва никакво увеличение на стойността на правата на плащане.
ГЛАВА IV
ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПОМОЩТА И АДМИНИСТРАТИВНИТЕ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СХЕМИТЕ ЗА ДИРЕКТНИ ПЛАЩАНИЯ И МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ В ОБХВАТА НА ИНТЕГРИРАНАТА СИСТЕМА
РАЗДЕЛ 1
Общи правила
Член 15
Изключения при налагане на административни санкции
1. Административните санкции, предвидени в настоящата глава, не се налагат по отношение на частта от заявлението за помощ или искането за плащане, за която бенефициерът уведоми компетентния орган в писмен вид, че заявлението за помощ или искането за плащане е грешно или е станало грешно, след като е било подадено, при условие че бенефициерът не е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място и че органът все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането.
2. В резултат на подадената от бенефициера информация съгласно параграф 1 заявлението за помощ или искането за плащане се поправя, за да отрази действителното положение.
Член 16
Недеклариране на всички площи
1. Ако за дадена година определен бенефициер не декларира всички земеделски парцели, свързани с площите по член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, а разликата между общата площ, декларирана в единното заявление и/или искане за плащане, от една страна, и декларираната площ плюс общата площ на недекларираните парцели, от друга страна, е над 3 % от декларираната площ, общият размер на директните плащания за площ и/или подпомагането по мерките за подпомагане за площ, дължим на съответния бенефициер за съответната година, се намалява с до 3 % в зависимост от тежестта на пропуска.
Санкцията, изчислена в съответствие с първата алинея, се намалява с размера на всяка административна санкция, приложена в съответствие с член 28, параграф 2.
2. Параграф 1 се прилага и за плащанията, свързани със схемите по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, когато бенефициерът трябва да изпълнява задължения за кръстосано съответствие по силата на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. Параграф 1 не се прилага за плащанията по схемата за дребни земеделски стопани, предвидена в дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 2
Схеми за помощи за площ, с изключение на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, или мерки за подпомагане за площ
Член 17
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
площи, декларирани с цел активиране на правата на плащане по схемата за основно плащане или с цел получаване на подпомагане по схемата за единно плащане за площ;
б)
група за всяка от площите, декларирани за целите на някоя друга схема за помощ или мярка за подпомагане за площ, за която се прилага различен размер на помощта или подпомагането;
в)
площи, декларирани в графа „с друго предназначение“.
2. Когато една и съща площ се декларира във връзка със заявление за помощи и/или искане за плащане по няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези схеми за помощи или мерки за подпомагане.
Член 18
Начин на изчисляване на плащанията на площ
1. По отношение на заявленията за помощ по схемата за основно плащане, схемата за дребни земеделски стопани, преразпределителното плащане, плащането за райони с природни ограничения и, когато е приложимо - схемата за млади земеделски стопани, и когато държавите членки прилагат схемата за основно плащане, се прилагат следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
Настоящият параграф не се прилага през първата година на разпределяне на правата на плащане.
2. В случай на плащане за млади земеделски стопани и когато съответната държава членка избере да въведе метода за плащане, предвиден в член 50, параграфи 6, 7 и 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013; ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 50, параграф 9 от същия регламент, декларираната площ се намалява до тази граница.
3. В случай на преразпределително плащане, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 41, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, декларираната площ се намалява до тази граница.
4. В случай на плащане за райони с природни ограничения и когато държавата членка избере метода на плащане по член 48, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка максимална площ в хектари, декларираната площ се намалява до тази граница.
5. В случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако бъде констатирано, че установената площ за група култури е по-голяма от декларираната в заявлението за помощ, за изчисляването на размера на помощта или подпомагането се използва декларираната площ.
6. Без да се засягат административните санкции по член 19, в случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако декларираната площ надвишава установената площ за дадена група култури по член 17, параграф 1, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ за тази група култури.
Въпреки това, без да се засягат разпоредбите на член 60 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако разликата между общата установена площ и общата площ, декларирана за плащане по схемите за директни помощи, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕС) № 1307/2013, е по-малка или равна на 0,1 ha, установената площ се счита за еднаква с декларираната. За това изчисление се вземат предвид само свръхдекларираните площи на равнище група култури по член 17, параграф 1.
Втората алинея не се прилага в случаите, когато тази разлика представлява над 20 % от общата площ, която е декларирана за плащания.
7. За изчислението на размера на помощта по схемата за основно плащане се взема предвид средната стойност на различните права на плащане във връзка със съответната декларирана площ.
Член 19
Административни санкции при свръхдеклариране
1. Ако във връзка с дадена група култури по член 17, параграф 1 площта, декларирана за целите на схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, надвишава установената по реда на член 18 площ, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от установената площ.
Ако разликата превишава 20 % от установената площ, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане на площ.
2. Ако разликата превишава 50 %, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане за площ. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта или подпомагането, отговарящи на разликата между декларираната площ и площта, установена в съответствие с член 18.
3. Ако сумата, изчислена съгласно параграфи 1 и 2, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 20
Административни санкции във връзка със специалното плащане за памук
Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19 от настоящия регламент, ако се установи, че бенефициерът не изпълнява задълженията, произтичащи от член 61, параграфи 1 и 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 на Комисията (21), бенефициерът губи правото на увеличение на помощта, предвидено в член 60, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това помощта за памук на отговарящ на критериите за допустимост хектар съгласно член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се намалява с размера на увеличението, което бенефициерът инак би получил по силата на член 60, параграф 2 от същия регламент.
Член 21
Административни санкции за нарушения, различни от свръхдекларирането на площи, свързани с плащания за млади земеделски стопани съгласно дял III, глава V от Регламент (ЕС) № 1307/2013
1. Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19, когато бъде установено, че бенефициерът не изпълнява задълженията по член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 49 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, помощта за млади земеделски стопани не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това когато се установи, че бенефициерът е предоставил неверни сведения, за да докаже, че изпълнява задълженията си, се налага санкция в размер на 20 % от сумата, която бенефициерът е получил или инак би получил като плащане за млади земеделски стопани по силата на член 50, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако сумата от извършените недължими плащания и административните санкции, посочени в параграф 1, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
РАЗДЕЛ 3
Плащане за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда
Член 22
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
всяка група площи, декларирани като определена култура, посочена в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
площи, които са декларирани като постоянно затревени площи и са екологично чувствителни, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
площи, различни от посочените в буква б), декларирани като постоянно затревени площи; както и
г)
площи, декларирани като екологично насочени площи, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато една и съща площ се декларира за повече от една група култури, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези групи култури.
Член 23
Начин на изчисление на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, във връзка с отговарящите на критериите за допустимост площи в хектари, декларирани по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ
1. Когато държавата членка прилага схемата за основно плащане, са в сила следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
2. Без да се засягат административните санкции, приложими по член 28, ако площта, декларирана в единно заявление за основно плащане или за единно плащане на площ, надвишава установената площ, за изчислението на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда (наричано по-долу „плащане за екологизиране“), се използва установената площ.
Ако обаче бъде констатирано, че установената площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ е по-голяма от площта, декларирана в заявлението за помощ, за изчислението на плащането за екологизиране се използва декларираната площ.
Член 24
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за диверсификация на културите
1. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от общата площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури, превишава 75 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на основната група култури, която превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя в общата площ, необходима за другите групи култури.
2. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за двете основни групи култури, превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на двете основни групи култури, която превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, в общата площ, необходима за другите групи култури.
3. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя, а площта на двете основни култури да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури превишава 75 %, а площта, установена за двете основни групи култури превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на сбора на коефициентите на разликите, изчислени по реда на параграфи 1 и 2. Стойността на този коефициент обаче не може да превишава 1.
4. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за диверсификация на културите, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, с която се намалява площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране съгласно параграфи 1, 2 и 3 за следващите години, възлиза на общата площ на установената обработваема земя, умножена по приложимия коефициент на разликата.
Член 25
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за постоянно затревените площи
1. Ако бъде установено неспазване на член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако бъде установено неспазване на задълженията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
3. Неспазванията се считат за установени, ако са констатирани като последица от всякакъв вид проверка, извършена в съответствие с член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или след като са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган по какъвто и да било друг начин.
Член 26
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за екологично насочените площи
1. Изискваната по силата на член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 екологично насочена площ, наричана по-долу „изискваната екологично насочена площ“, се изчислява въз основа на установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент.
2. Ако изискваната екологично насочена площ надвишава екологично насочената площ, която е установена при отчитане на тегловната стойност на екологично насочените площи по реда на член 46, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на дела на разликата между изискваната екологично насочена площ и установената екологично насочена площ спрямо изискваната екологично насочена площ.
3. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за екологично насочена площ, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране, се намалява съгласно параграф 2 за следващите години с общата установена площ на обработваемата земя, включително, ако е приложимо съгласно член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, установените площи, посочени в член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент, умножени по коефициента на разликата.
Член 27
Максимално намаление на плащането за екологизиране
1. Сумата на намаленията, изчислени в съответствие с членове 24 и 26, изразена в хектари, не надвишава общия брой хектари установена обработваема земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент.
2. Без да се засяга налагането на административни санкции по член 28, общият размер на намалението, изчислен по реда на членове 24-26, не надвишава размера на плащането за екологизиране, изчислено по реда на член 23.
Член 28
Административни санкции по отношение на плащането за екологизиране
1. Ако площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, се различава от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27, плащането за екологизиране се изчислява въз основа на втората посочена площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
Ако разликата превишава 20 %, помощ не се отпуска.
Ако разликата превишава 50 %, помощ не се отпуска. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта, съответстващ на разликата между площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, и площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
2. Ако бенефициерът не декларира площта на цялата си обработваема земя, в резултат на което той би могъл да бъде изключен от задълженията, предвидени в членове 44, 45 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или не декларира всичките си постоянно затревени площи, които са екологично чувствителни по смисъла на член 45, параграф 1 от същия регламент, и ако недекларираната площ надвишава 0,1 хектар, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27 от настоящия регламент, се намалява допълнително с 10 %.
3. По силата на член 77, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2 от настоящия член, не се налага за референтните 2015 и 2016 години. Административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2, се разделя на 5 и се ограничава до 20 % от размера на плащането за екологизиране, на което съответният земеделски стопанин би имал право по силата на член 23 през референтната 2017 година; тя се разделя на 4 и се ограничава до 25 % от същия размер за референтната 2018 и следващите години.
4. Ако сумата от административните санкции, изчислени съгласно параграфи 1, 2 и 3, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 29
Приложими разпоредби за еквивалентните практики
Настоящият раздел се прилага mutatis mutandis по отношение на еквивалентните практики по член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 4
Доброволно обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ по схемите за помощи за животни или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
Член 30
Основа за изчисление
1. В никакъв случай не може да се отпусне помощ или подпомагане за по-голям брой животни от посочения в заявлението за помощ или искането за плащане.
2. Животните в стопанството се считат за установени, само ако са идентифицирани в заявлението за помощ или искането за плащане. Идентифицираните животни може да бъдат заменени без загуба на правото да се получи плащане на помощ или подпомагане, при условие че компетентният орган все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането или все още не го е уведомил за намерението си да извърши проверка на място. Когато държава членка не се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, тя прави всичко необходимо, за да гарантира, че няма съмнения по въпроса за кои животни се отнасят заявленията или исканията на бенефициера.
3. Без да се засяга член 31, ако декларираният в заявлението за помощ или искането за плащане брой животни превишава броя, определен в резултат на административни проверки или проверки на място, размерът на помощта или подпомагането се изчислява въз основа на установените животни.
4. Когато бъдат установени несъответствия във връзка със системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, се прилагат следните разпоредби:
а)
говедо в стопанството, загубило една от двете си ушни марки, се счита за установено, при условие че е ясно и индивидуално идентифицирано чрез другите елементи на системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, посочена в член 3, първи параграф, букви б), в) и г) от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
б)
когато само едно говедо в дадено стопанство е загубило двете ушни марки, животното се счита за определено, при условие че все още може да бъде идентифицирано чрез регистър, паспорт на животното, база данни или други средства, посочени в Регламент (ЕО) № 1760/2000, и при условие че животновъдът може да представи доказателства, че вече е предприел мерки за отстраняване на проблема преди обявяване на проверката на място;
в)
когато установените несъответствия се отнасят до грешни данни в регистъра или паспортите на животните, съответното животно се счита за неустановено, само ако такива грешки се открият при най-малко две проверки за период от 24 месеца. Във всички други случаи се счита, че съответните животни не са установени след първата констатация.
Информацията, записвана в системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, и уведомленията, подавани към нея, могат да бъдат поправяни по всяко време в случай на явни грешки, признати от компетентния орган.
5. Овца или коза в стопанството, загубила една ушна марка, се счита за установена, при условие че животното все още може да бъде идентифицирано чрез първо средство за идентификация съгласно член 4, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 21/2004 и при условие че всички останали изисквания на системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите са изпълнени.
Член 31
Административни санкции във връзка с декларирани животни по схемите за помощи или мерките за подпомагане за животни
1. Когато във връзка със заявление за помощи по схема за помощи за животни или във връзка с искане за плащане по мярка за подпомагане за животни бъде констатирана разлика между броя на декларираните животни и броя, установен по реда на член 30, параграф 3, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно тази схема или мярка за съответната референтна година(„референтна година“), се намалява с процента, който се определя съгласно параграф 3 от настоящия член, ако констатираните несъответствия се отнасят до не повече от три животни.
2. Ако констатираните несъответствия се отнасят до повече от три животни, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно схемата за помощ или мярката за подпомагане по параграф 1 за съответната референтна година, се намалява със:
а)
процента, определен в съответствие с параграф 3, ако не е по-голям от 10 %;
б)
двойния размер на процента, определен в съответствие с параграф 3, ако е по-голям от 10 %, но не по-голям от 20 %.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 20 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 50 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция в размер, отговарящ на разликата между декларирания брой животни и броя животни, установен в съответствие с член 30, параграф 3. Ако тази сума не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
3. За да бъдат определени процентите по параграфи 1 и 2, броят на животните, които са декларирани по схема за помощи или мярка за подпомагане за животни и във връзка с които са констатирани несъответствия, се разделя на броя на установените животни по съответната схема или мярка във връзка със заявлението за помощ или искането за плащане за съответната референтна година.
Когато държава членка се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, потенциално отговарящите на критериите за допустимост животни, за които се установи, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на животни, се считат за животни, във връзка с които са констатирани несъответствия.
Член 32
Изключения при налагането на административни санкции при въздействие на природни сили
Административните санкции по член 31 не се налагат в случаите, когато бенефициерът не може да изпълни критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения в резултат на въздействието на природни сили върху животните му, при условие че е уведомил компетентния орган в писмена форма в срок от десет работни дни от момента, в който е установил намалението на броя на животните.
Без да се засягат действителните обстоятелства, които следва да се вземат предвид в отделни случаи, компетентните органи могат да признаят следните случаи на естествени обстоятелства, засягащи стадото едър или дребен рогат добитък:
а)
смърт на животно в резултат на болест; или
б)
смърт на животно в резултат на инцидент, за който бенефициерът не може да бъде държан отговорен.
Член 33
Допълнителни санкции и мерки
1. Държавите членки могат да предвидят в националното си законодателство допълнителни санкции за посредниците, участващи в процедурата по отпускане на помощи или подпомагане, за да се осигури спазването на изискванията за контрол, в това число спазването на задълженията за уведомяване.
2. По отношение на сведения, предоставяни от служби, органи или организации, различни от компетентните органи съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква в) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако се установи, че в резултат на небрежност или умисъл са предоставени неверни сведения, съответната държава членка налага подходящи санкции съгласно националното законодателство. Когато такива несъответствия бъдат установени повторно, въпросната служба, орган или организация се лишава за срок от най-малко една година от правото да предоставя сведения, валидни за целите на подпомагането.
Член 34
Изменения и корекции на вписванията в компютризираната база данни за едър рогат добитък
По отношение на декларирания едър рогат добитък член 15 се прилага за грешки и пропуски в информацията в компютризираната база данни за едър рогат добитък, въведена след подаването на заявлението за помощ или искането за плащане.
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА ПОДПОМАГАНЕ НА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 35
Неспазване на критерии за допустимост, различни от размера на площите или броя на животните, както и на ангажименти или други задължения
1. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло, когато не са изпълнени критериите за допустимост.
2. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло или частично, когато не са спазени следните ангажименти или други задължения:
а)
ангажименти по програмата за развитие на селските райони; или
б)
когато това е приложимо, на други задължения по операцията, установени съгласно законодателството на Съюза, националното законодателство или в програмата за развитие на селските райони, по-специално обществени поръчки, държавни помощи и други задължителни стандарти и изисквания.
3. При вземането на решение относно размера на отказ или оттегляне на подпомагането при неспазване на ангажиментите или други задължения, посочени в параграф 2, държавата членка отчита тежестта, степента, продължителността и системността на неспазването във връзка с условията за подпомагане, посочени в параграф 2.
Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се отчитат целите на ангажиментите или задълженията, които не са изпълнени.
Степента на неспазването зависи по-специално от въздействието му върху операцията като цяло.
Продължителността зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
Системността на неспазването зависи от това дали подобни случаи на неспазване са били констатирани при същия бенефициер и същата мярка или същия вид операция и по-рано през последните четири години или през целия програмен период 2014-2020 г., или при подобна мярка през програмния период 2007-2013 г.
4. В случай на многогодишни ангажименти или плащания, оттеглянията въз основа на критериите, посочени в параграф 3, се прилагат и за сумите, вече изплатени за същата операция през предходните години.
5. Ако общата оценка въз основа на критериите, посочени в параграф 3, води до установяването на сериозно неспазване, подпомагането се отказва или оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция за календарната година на констатацията и за следващата календарна година.
6. Когато се установи, че бенефициерът е представил неверни сведения с цел да получи подпомагане или поради небрежност е пропуснал да предостави необходимата информация, подпомагането не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция през календарната година на констатацията и през следващата календарна година.
7. Ако оттеглянията и административните санкции, посочени в параграфи 1, 2, 4, 5 и 6, не могат да бъдат изцяло прихванати в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 36
Преустановяване на подпомагането
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, свързано с някои разходи, когато бъде установено неспазване, водещо до административна санкция. Преустановяването се отменя от разплащателната агенция веднага след като бенефициерът докаже по удовлетворителен за компетентния орган начин, че ситуацията е била коригирана. Максималният срок на преустановяването не надхвърля три месеца. Държавите членки могат да определят по-кратък максимален срок в зависимост от вида на операцията и въздействието, което неспазването оказва.
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, само когато неспазването не засяга постигането на общата цел на въпросната операция, и ако се очаква, че бенефициерът е в състояние да коригира ситуацията през определения максимален срок.
ДЯЛ IV
СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ И АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА С КРЪСТОСАНОТО СЪОТВЕТСТВИЕ
ГЛАВА I
ПОДДЪРЖАНЕ НА ПОСТОЯННИ ПАСИЩА
Член 37
Задължения за поддържане на постоянни пасища
1. Когато се установи, че посоченото в член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 съотношение през 2014 г. е намаляло на национално или регионално равнище, съответната държава членка може да предвиди за бенефициерите, подаващи заявления за каквато и да било помощ по схемите за директни плащания през 2015 г., задължението да не преобразуват земя за постоянно пасище без предварително разрешение.
Когато се установи, че през 2014 г. споменатото съотношение е намаляло с над 5 %, съответната държава членка предвижда такова задължение.
Ако разрешението, посочено в първа и втора алинея, зависи от условието дадена площ от земя да бъде определена за постоянно пасище, то чрез дерогация от определението, посочено в член 2, втори параграф, точка 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, тази земя се счита за постоянно пасище от първия ден на преобразуването. Тази площ се използва за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
2. Посоченото в параграф 1 задължение за бенефициерите не се прилага, когато бенефициерите са преобразували земя в постоянни пасища в съответствие с регламенти (ЕИО) № 2078/92 (22), (ЕО) № 1257/1999 (23) и (ЕО) № 1698/2005 на Съвета.
3. Когато се установи, че през 2014 г. спазването на задължението, посочено в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, не може да бъде гарантирано, съответната държава членка предвижда в допълнение към мерките, които трябва да се вземат в съответствие с параграф 1 от настоящия член, на национално или регионално равнище, задължение за бенефициерите, подаващи заявления за помощ по схеми за директни плащания през 2015 г., да възстановят земята в земя за постоянно пасище.
Първа алинея се прилага само за бенефициери, разполагащи със земя, която е преобразувана от земя за постоянно пасище в земя за друго ползване.
Първа алинея се прилага по отношение на площ от така преобразувана земя от началната дата на 24-месечния период, предхождащ последната крайна дата за подаване на единни заявления в съответната държава членка в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
В такъв случай земеделските стопани преобразуват обратно определен процент от тази площ в постоянно пасище или определят такава площ като земя за постоянно пасище. Този процент се изчислява въз основа на така преобразуваната от земеделския стопанин площ и площта, необходима за възстановяване на баланса.
Въпреки това, когато такава площ е била предмет на прехвърляне, след като е била преобразувана в земя за друго ползване, първа алинея се прилага само ако прехвърлянето е осъществено след 6 май 2004 г.
Площите, обратно преобразувани или определени като постоянни пасища, се считат за постоянни пасища чрез дерогация от член 2, втори параграф, точка 2) от Регламент (ЕО) № 1122/2009 от първия ден на обратното преобразуване или определянето. Такива площи се използват за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
4. Параграфи 1 и 3 се прилагат само през 2015 г.
5. През 2015 и 2016 г. държавите членки извършват проверки, за да се гарантира спазването на задълженията по параграфи 1 и 3.
ГЛАВА II
ИЗЧИСЛЯВАНЕ И ПРИЛАГАНЕ НА АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ
Член 38
Общи правила относно неспазването на задължения
1. „Системно неспазване“ означава неспазване на едно и също изискване или един и същ стандарт, установено повече от веднъж за период от три последователни календарни години, при условие че бенефициерът е бил уведомен за предишно неспазване и, според случая, е имал възможност да предприеме необходимите мерки, за да отстрани това предишно неспазване. За целите на констатирането на системно неспазване се вземат предвид неспазванията, установени съгласно Регламент (ЕО) № 1122/2009, и по-специално ДЗЕС 3, както е посочено в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, се счита за еквивалентен на ЗИУ 2 от приложение II към Регламент (ЕО) № 73/2009 в редакцията му, която е в сила към 21 декември 2013 г.
2. Степента на неспазването се определя, като се вземе предвид по-специално дали неспазването има значително въздействие или е ограничено до самото стопанство.
3. Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се вземат предвид целите на съответното изискване или съответния стандарт.
4. Дали неспазването е от траен характер, зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
5. За целите на настоящата глава неспазванията се считат за установени, ако са констатирани вследствие на какъвто и да било вид проверка, извършена в съответствие с настоящия регламент, или след като по какъвто и да било друг начин са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган или, когато е приложимо, разплащателната агенция.
Член 39
Изчисляване и прилагане на административни санкции при неспазване поради небрежност
1. Когато констатираното неспазване произтича от небрежност на бенефициера, се прилага намаление. По правило намалението е в размер на 3 % от общата сума на плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до 1 % или да го увеличи до 5 % от общата сума, посочена в първа алинея, или в случаите, когато разпоредбите относно съответното изискване или съответния стандарт дават известна възможност да не се санкционира констатираното неспазване или в случаите, в които подпомагането е предоставено съгласно член 17, параграф 5 и член 17, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, да не налага никакви намаления.
2. Когато държава членка реши да не прилага административна санкция съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, административната санкция се прилага.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
3. Когато държава членка се възползва от възможността, предвидена в член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, се прилага намаление от поне 1 %, както е предвидено в параграф 1 от настоящия член, с обратна сила спрямо годината на първоначалната констатация, когато е била приложена системата за ранно предупреждение, ако се установи, че неспазването не е отстранено в максимален срок от три последователни календарни години, считано от и включващо въпросната година.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
Неспазване, което е отстранено от бенефициера в посочения срок, не се счита за неспазване за целите на констатирането на системно неспазване в съответствие с параграф 4.
4. Без да се засягат случаите на умишлено неспазване, намалението, което се прилага при първата проява на системно неспазване, както е посочено в параграф 1, се умножава с коефициент за умножение три.
В случай на по-нататъшни неспазвания коефициентът за умножение три се прилага всеки път към резултата от намалението, определено по отношение на предишното системно неспазване. Максималното намаление обаче не превишава 15 % от общата сума, посочена в параграф 1.
След като бъде достигнат максималният процент от 15 %, разплащателната агенция информира съответния бенефициер, че ако пак се установи същото неспазване, ще се приеме, че той действа умишлено по смисъла на член 40.
Член 40
Изчисляване и прилагане на административни санкции при умишлено неспазване
Когато констатираното неспазване е допуснато от бенефициера умишлено, намалението, което се прилага към посочената в член 39, параграф 1 обща сума, по правило съставлява 20 % от тази обща сума.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до не по-малко от 15 % или да го увеличи до 100 % от общата сума.
Член 41
Кумулиране на административни санкции
Когато даден случай на неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква б) представлява също така неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква а), административните санкции се налагат в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 77, параграф 8, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Преходни правила по отношение на кръстосаното съответствие
1. По отношение на задълженията за кръстосано съответствие на бенефициерите на мерките, прилагани съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилагат правилата на системата за контрол и административните санкции, предвидени в настоящия регламент и в актовете за изпълнение, приети от Комисията въз основа на Регламент (ЕС) № 1306/2013.
2. За неспазване на задължения за кръстосано съответствие, за които не са били налагани административни санкции, тъй като те са попадали в обхвата на правилото de minimis, посочено съответно в член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 или в член 51, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилага член 97, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на задължението на контролния орган да предприеме необходимите действия, за да се увери, че бенефициерът е отстранил констатираното неспазване.
Член 43
Отмяна
Регламенти (ЕО) № 1122/2009 и (ЕС) № 65/2011 се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
Въпреки това тези регламенти продължават да се прилагат спрямо:
а)
заявленията за помощи за директни плащания, подадени по отношение на премийни периоди с начало преди 1 януари 2015 г.;
б)
исканията за плащане, подадени във връзка с 2014 г.; както и
в)
системата за контрол и административните санкции по отношение на задълженията на земеделските стопани за кръстосано съответствие съгласно членове 85у и 103щ от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (24).
Член 44
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага за заявления за помощи или искания за плащане относно референтни години и премийни периоди, започващи считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 640/2014
z dne 11. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1), zlasti členov 63(4), 64(6), 72(5), 76, 77(7), 93(4), 101(1) in 120 Uredbe;
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1306/2013 med drugim razveljavlja in nadomešča Uredbo Sveta (EU) št. 1290/2005 (2). Z Uredbo (EU) št. 1306/2013 je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov. Da se v novem pravnem okviru zagotovi nemoteno delovanje sistema, bi bilo treba s takšnimi akti sprejeti nekatera pravila. Z navedenimi akti bi bilo zlasti treba nadomestiti pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 (3).
(2)
Predvsem bi bilo treba določiti pravila za dopolnitev nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede delovanja integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem), rokov za predložitev vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo, pogojev za delno ali celotno zavrnitev pomoči ali delno ali celotno ukinitev neupravičene pomoči ali podpore ter glede določitve upravnih kazni v zvezi z neizpolnjevanjem pogojev za prejemanje pomoči v okviru shem, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter pogojev za prejemanje podpore za ukrepe za razvoj podeželja, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ter pravil za ohranitev trajnih pašnikov in izračun upravnih kazni za neizpolnjevanje obveznosti navzkrižne skladnosti.
(3)
Poleg opredelitev pojmov iz uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 so potrebne dodatne opredelitve pojmov, da se zagotovi usklajeno izvajanje integriranega sistema. Poleg tega bi bilo treba določiti nekatere pogoje, ki veljajo za pravila o navzkrižni skladnosti.
(4)
Uporaba upravnih kazni in zavrnitev ali ukinitev pomoči ali podpore iz te uredbe državam članicam ne bi smela preprečevati uporabe nacionalnih kazenskih sankcij, če nacionalno pravo tako določa.
(5)
Člen 2(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 opredeljuje nekatere primere višje sile in izjemnih okoliščin, ki jih priznajo države članice. Določiti bi bilo treba dodatna pravila, ki bi državam omogočala, da v zvezi z neposrednimi plačili, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo priznajo primere višje sile in izjemnih okoliščin. Treba bi bilo določiti rok, v katerem mora upravičenec prijaviti takšne primere.
(6)
Potrebna so tudi dodatna pravila glede identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, ki ga v skladu s členom 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013 upravljajo države članice. Glede na to določbo bi bilo treba uporabljati tehnike računalniškega geografskega informacijskega sistema (GIS). Treba bi bilo pojasniti, katere osnovne zahteve in cilje kakovosti bi moral sistem izpolnjevati in katere posebne informacije bi morale biti na voljo v GIS, da se zagotovi učinkovito upravno navzkrižno preverjanje. Zato bi bilo treba identifikacijski sistem za kmetijske parcele redno posodabljati, da se izločijo očitno neupravičene značilnosti in površine. Da pa bi se izognili nestabilnosti sistema, bi bilo treba državam članicam omogočiti prožnost v smislu majhnih sprememb največje upravičene površine zaradi negotovosti pri fotointerpretaciji, med drugim zaradi vrisa in stanja referenčnih parcel.
(7)
Da se državam članicam omogoči proaktivno ugotavljanje možnih pomanjkljivosti v sistemu in sprejetje ukrepov za njihovo odpravo, kadar je to potrebno, bi bilo treba vsako leto oceniti kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele.
(8)
Države članice bi morale uvesti sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, ki zagotavlja sledljivost plačilnih pravic in med drugim omogoča navzkrižno preverjanje površin, ki so prijavljene za shemo osnovnega plačila, s pravicami do plačila, ki so na voljo vsakemu kmetu, ter med različnimi plačilnimi pravicami kot takimi, da se zagotovi ustrezno izvajanje sheme osnovnega plačila in povezanih plačil, kakor je določeno v naslovu III Uredbe (EU) št. 1307/2013.
(9)
Države članice bi morale določiti enotni sistem evidentiranja identitete kmetov, ki predložijo vloge za pomoč v okviru integriranega sistema, da zagotovijo učinkovit nadzor in preprečijo, da se pri različnih plačilnih agencijah v eni državi članici predloži več vlog za pomoč.
(10)
Izkušnje so pokazale, da bi morale biti nekatere krajinske značilnosti terena, zlasti žive meje, jarki in kamniti zidovi, obravnavane kot del upravičene površine za neposredna plačila na površino. Potrebna je opredelitev sprejemljive širine krajinskih značilnosti terena. Glede na posebne okoljske potrebe je primerno državam članicam zagotoviti nekaj prožnosti znotraj omejitev, ki so se upoštevale pri določitvi regionalnih donosov za nekdanja plačila na površino za pridelke. Kadar to ni možno, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo različne metode za trajno travinje z razpršenimi krajinskimi značilnostmi in drevesi.
(11)
Glede na pomen krajinskih značilnosti za trajnostno kmetijstvo bi morale za upravičene veljati vse krajinske značilnosti, za katere veljajo zahteve in standardi, navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1306/2013, in ki so del skupne površine kmetijske parcele.
(12)
Kar zadeva kmetijske parcele, ki se uporabljajo kot orno zemljišče ali trajno travinje z drevesi, bi bilo treba za prisotnost dreves na teh površinah določiti pogoje in njihov učinek na upravičenost takih površin. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba določiti največjo gostoto dreves, ki jo države članice opredelijo na podlagi tradicionalnih praks poljedelske pridelave, naravnih pogojev in okoljskih razlogov.
(13)
Zaradi poenostavitve ter preglednosti in možnosti nadzora neposrednih plačil bi moralo biti državam članicam omogočeno, da za določitev upravičene površine trajnega travinja z razpršenimi neupravičenimi značilnostmi, kot so krajinske značilnosti in drevesa, razen krajinskih značilnosti, za katere veljajo zahteve in standardi iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1306/2013, uporabijo sorazmerni sistem. Upravičena površina se določi za vsako referenčno parcelo glede na vnaprej določene pragove, ki se uporabljajo na nivoju homogenega tipa pokrovnosti tal. Razpršene značilnosti, ki pokrivajo referenčno parcelo do določenega odstotka, se lahko obravnavajo kot del upravičene površine. Zato bi bilo treba določiti, da za površino z razpršenimi značilnostmi v prvi kategoriji, ki predstavlja najmanjši odstotek neupravičene površine, odbitki niso potrebni.
(14)
Določiti bi bilo treba pravila za ravnanje v primerih, ko je zadnji dan za predložitev različnih vlog, zahtevkov, dokumentov ali sprememb državni praznik, sobota ali nedelja.
(15)
Spoštovanje rokov za predložitev vlog za pomoč, zahtevkov za plačilo in drugih izjav, sprememb vlog za pomoč na površino ali zahtevkov za plačilo na površino in vseh spremnih dokumentov ali pogodb je nujno, da se nacionalnim organom omogoči načrtovanje in nato učinkovit nadzor pravilnosti vlog za pomoč, zahtevkov za plačilo ali ostalih dokumentov. Zato bi bilo treba določiti pravila glede rokov, v katerih se še sprejmejo pozne predložitve. Pri poznih predložitvah bi bilo treba uporabiti tudi odvračilno stopnjo znižanja, da se upravičence spodbudi k spoštovanju rokov, razen če je zamuda posledica višje sile ali izjemnih okoliščin.
(16)
Za državo članico je zaradi pravočasne določitve plačilnih pravic bistvenega pomena, da upravičenci pravočasno predložijo vloge za dodelitev plačilnih pravic ali po potrebi povečanje vrednosti plačilnih pravic. Pozna predložitev vlog bi morala zato biti dovoljena le do enakega podaljšanega roka kot pozna predložitev ostalih vlog za pomoč. Treba bi bilo uporabiti tudi odvračilno znižanje, razen če je zamuda posledica višje sile ali izrednih okoliščin.
(17)
Za upravičence, ki pristojne nacionalne organe v katerem koli trenutku obvestijo o nepravilnih vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, se ne glede na razlog za neizpolnjevanje upravne kazni ne bi smele uporabiti, razen če je bil upravičenec obveščen o namenu pristojnega organa, da izvede pregled na kraju samem, ali če je organ že obvestil upravičenca o neustreznosti vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo.
(18)
Določiti bi bilo treba dodatna pravila za osnovo za izračun shem pomoči na površino in ukrepov podpore na površino ter za osnovo za izračun prostovoljno vezane podpore, ki temelji na vlogah za pomoč za žival v okviru shem pomoči za živali, ali podpore za razvoj podeželja, ki temelji na zahtevkih za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival.
(19)
Določiti bi bilo treba upravne kazni ob upoštevanju načel odvračanja in sorazmernosti ter posebnih težav zaradi primerov višje sile ter izjemnih okoliščin. Upravne kazni bi morale biti razvrščene glede na resnost neizpolnjevanja in bi morale segati vse do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali ukrepov podpore na površino za določeno obdobje. Glede zahtev za upravičenost, zavez in drugih obveznosti bi bilo treba pri kaznih upoštevati posebnosti različnih shem pomoči ali ukrepov podpore ali možnost, da upravičenec morda ne prijavi vseh svojih upravičenih površin, da bi umetno ustvaril pogoje za izključenost iz obveznosti za zeleno komponento. Upravne kazni iz te uredbe bi bilo treba obravnavati kot dovolj odvračilne za odvračanje od namernega neizpolnjevanja zahtev.
(20)
Da bi se državam članicam omogočilo učinkovito izvajanje pregledov, zlasti glede nadzora obveznosti navzkrižne skladnosti, bi bilo treba določiti obveznost, da upravičenci prijavijo vse površine, ki jih imajo na voljo, ne glede na to, ali v skladu s členom 72(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 za takšne površine zahtevajo pomoč ali ne.
(21)
Za določitev upravičenih površin in izračun uporabljenih znižanj bi bilo treba določiti površine z isto skupino kmetijskih rastlin. Površina mora biti upoštevana večkrat, če je prijavljena za pomoč ali podporo v okviru več kot ene sheme pomoči ali ukrepa podpore. Za namen zelene komponente pa je treba razločevati med skupinami kmetijskih rastlin.
(22)
Plačilo pomoči v okviru sheme osnovnega plačila zahteva enako število plačilnih pravic in upravičenih hektarov. Za to shemo je zato primerno zagotoviti, da izračun plačila v primeru razlik med številom prijavljenih plačilnih pravic in prijavljeno površino temelji na nižji številki. Da izračun ne bi temeljil na neobstoječih pravicah, bi bilo treba zagotoviti, da število plačilnih pravic, ki se uporabijo za izračun, ne presega števila plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na razpolago.
(23)
Pri vlogah za pomoč na površino in/ali zahtevkih za plačilo neizpolnjevanje obveznosti običajno zadeva dele površin. Čezmerne prijave v zvezi z eno parcelo se zato lahko izravnajo s premajhnimi prijavami drugih parcel iste skupine kmetijskih rastlin. Znotraj določene tolerančne meje bi bilo treba določiti, da se upravne kazni uporabijo šele, ko je ta meja presežena.
(24)
Poleg tega so v zvezi z vlogami za pomoč in/ali zahtevki za plačilo na površino razlike med celotno površino, prijavljeno v vlogi za pomoč in/ali zahtevku za plačilo, ter celotno površino, ugotovljeno kot upravičeno, pogosto nepomembne. Da bi preprečili visoko število manjših prilagoditev vlog, bi bilo treba določiti, da vlog za pomoč in/ali zahtevkov za plačilo ni treba prilagoditi na ugotovljeno površino, razen v primeru, ko razlika preseže določeno stopnjo.
(25)
Glede na posebnosti sheme pomoči za bombaž bi bilo treba določiti posebne določbe za upravne kazni v zvezi z navedeno shemo.
(26)
Upravne kazni bi bilo treba v primeru namernega ali malomarnega neizpolnjevanja zahtev za upravičenost določiti ob upoštevanju načel odvračanja in sorazmernosti za primere, kadar upravičenec, ki se prijavi za shemo za mlade kmete, ne izpolnjuje svojih obveznosti.
(27)
Določiti bi bilo treba upravne kazni za sheme pomoči za živali in ukrepe podpore na žival, ob upoštevanju načel odvračanja in sorazmernosti in posebnih težav, ki so povezane z naravnimi okoliščinami. Upravne kazni bi morale biti razvrščene glede na resnost neizpolnjevanja in bi morale segati vse do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali ukrepov podpore za določeno obdobje. Glede zahtev za upravičenost bi bilo treba pri kaznih upoštevati posebnosti različnih shem pomoči ali ukrepov podpore. Upravne kazni v okviru te uredbe bi bilo treba določiti na ravni, ki bo dovolj odvračilna za odvračanje od namerne čezmerne prijave.
(28)
Pri vlogah za pomoč v okviru shem pomoči za živali ali zahtevkih za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival zadevna žival v primeru neizpolnjevanja postane neupravičena. Znižanja morajo biti določena, ko je ugotovljena prva žival, ki ne izpolnjuje meril, vendar mora biti ne glede na stopnjo znižanja kazen manj stroga, kadar je neizpolnjevanje meril ugotovljeno pri treh živalih ali manj. V vseh ostalih primerih bi morala biti resnost upravne kazni odvisna od odstotka živali, za katere je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo meril.
(29)
Kot splošno pravilo bi morale države članice sprejeti vse nadaljnje ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje ustreznega delovanja integriranega sistema. Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da po potrebi določijo dodatne nacionalne kazni.
(30)
Možnost, da se izvedejo popravki, ne da bi to sprožilo upravne kazni, določene za vloge za pomoč in zahtevke za plačila, bi se morala uporabiti tudi za nepravilne podatke v računalniški bazi podatkov za prijavljeno govedo, za katero takšno neizpolnjevanje predstavlja kršitev meril za upravičenost, razen če je bil upravičenec obveščen o namenu pristojnega organa, da izvede preglede na kraju samem, ali če je organ že obvestil upravičenca o neustreznosti vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo.
(31)
Za ukrepe podpore za razvoj podeželja bi morale biti zavrnitve in ukinitve podpore ter upravne kazni določene ob upoštevanju načel odvračanja in sorazmernosti. Zavrnitve in ukinitve podpore bi morale biti razvrščene glede na resnost, obseg, trajanje in ponavljanje ugotovljenega neizpolnjevanja. Glede kriterijev upravičenosti, zavez in drugih obveznosti bi bilo treba pri zavrnitvah in ukinitvah podpore ter upravnih kaznih upoštevati posebnosti različnih ukrepov podpore. V primeru resnega neizpolnjevanja ali če upravičenec predloži lažne dokaze, da bi prejel podporo, bi bilo treba podporo zavrniti in naložiti upravno kazen. Upravne kazni bi morale segati vse do popolne izključitve iz enega ali več ukrepov podpore ali vrste operacij za določeno obdobje.
(32)
Za ukrepe podpore za razvoj podeželja upravne kazni ne bi smele posegati v možnost, da se podpora, na katero vpliva neizpolnjevanje, začasno prekine. Treba bi bilo določiti pravila za opredelitev primerov, v katerih se lahko pričakuje, da bo upravičenec neizpolnjevanje v primernem času odpravil.
(33)
Člen 93(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 za leti 2015 in 2016 določa, da pravila o navzkrižni skladnosti vključujejo tudi ohranitev trajnih pašnikov. V zvezi s tem je treba navesti, da bi morale države članice v letih 2015 in 2016 še naprej izpolnjevati svoje obveznosti v skladu z razmerjem, določenim v letu 2014.
(34)
Zaradi jasnosti in za določitev harmonizirane podlage za oceno neizpolnjevanja ter izračun in uporabo upravnih kazni v okviru navzkrižne skladnosti bi bilo treba pojasniti pomen izrazov ponovitev, obseg, resnost in stalnost neizpolnjevanja. Poleg tega bi bilo treba pojasniti, kdaj neizpolnjevanje velja za ugotovljeno.
(35)
Pri neizpolnjevanju zahtev navzkrižne skladnosti bi bilo treba določiti upravne kazni ob upoštevanju načela sorazmernosti. Upravne kazni bi bilo treba uporabiti le, kadar kmet deluje malomarno ali namerno, razvrstiti pa bi jih bilo treba v skladu z resnostjo neizpolnjevanja.
(36)
V zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti, razen pri razvrščanju upravnih kazni glede na načelo sorazmernosti, bi bilo treba določiti, da bi bilo treba ponavljajoče se kršitve iste obveznosti navzkrižne skladnosti po predhodnem opozorilu kmeta od nekega trenutka dalje obravnavati kot namerno neizpolnjevanje.
(37)
Kadar država članica ob upoštevanju posebnih pogojev izkoristi možnost, da ne uporabi nobene upravne kazni za neizpolnjevanje na podlagi člena 97(3) in člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, bi bilo poleg tega treba določiti zahteve za odpravo zadevnega neizpolnjevanja.
(38)
Če upravičenec ne izpolnjuje obveznosti glede sprejetja popravnega ukrepa, zlasti v zvezi s sistemom zgodnjega opozarjanja iz člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, bi bilo treba znižanje uporabiti retroaktivno glede na leto, za katerega je bil uporabljen sistem zgodnjega opozarjanja. Pri izračunu upravnih kazni bi bilo treba upoštevati tudi ponavljanje zadevnega neizpolnjevanja v letu, ko se opravi naslednje preverjanje, če je to primerno. Za zagotovitev pravne varnosti za upravičence bi bilo treba določiti rok za retroaktivno uporabo upravnih kazni.
(39)
V zvezi z upravičenci večletnih operacij, ki so bile začete v okviru programov razvoja podeželja, odobrenih na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (6), in za katere veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti, bi bilo treba določiti uporabo novega kontrolnega sistema in upravnih kazni, da se zmanjša upravna obremenitev nacionalnih organov, ki so pristojni za preverjanje izpolnjevanja zahtev, in da se postopki poenostavijo.
(40)
Pri neizpolnjevanju zahtev navzkrižne skladnosti, za katerega se upravna kazen ni uporabila, ker sodi v okvir pravila de minimis iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (7) ali Uredbe (ES) št. 1698/2005, toda v zvezi s katerim so morale države članice zagotoviti, da upravičenec neizpolnjevanje odpravi, bi bilo treba določiti prehodna pravila, da se zagotovi skladnost med obveznostmi nadaljnjega spremljanja, ki so obstajale pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 1306/2013, in novimi pravili v zvezi s tem iz navedene uredbe.
(41)
Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1122/2009 razveljaviti. Prav tako bi bilo treba razveljaviti tudi Uredbo Komisije (EU) št. 65/2011 (8).
(42)
Ob upoštevanju drugega pododstavka člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi bilo treba to uredbo uporabljati za vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo za tržna leta ali premijska obdobja od 1. januarja 2015 dalje -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa določbe, ki dopolnjujejo nekatere nebistvene elemente Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede:
(a)
pogojev za delno ali celotno zavrnitev ali ukinitev pomoči ali podpore;
(b)
določitve upravnih kazni in posebne stopnje, ki se uporabi;
(c)
določitve primerov, v katerih se upravna kazen ne uporabi;
(d)
pravil glede obdobij, datumov in rokov, kadar je zadnji dan za predložitev vlog ali sprememb državni praznik, sobota ali nedelja;
(e)
posebnih opredelitev, potrebnih za zagotovitev usklajenega izvajanja integriranega sistema;
(f)
osnovnih značilnosti in tehničnih pravil za identifikacijski sistem za kmetijske parcele in identifikacijo upravičencev;
(g)
osnovnih značilnosti, tehničnih pravil in zahtev glede kakovosti sistema za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic;
(h)
osnove za izračun pomoči, vključno s pravili glede ravnanja v primerih, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa;
(i)
dodatnih pravil glede posrednikov, kot so službe, organi in organizacije, ki so vključeni v postopek dodelitve pomoči ali podpore;
(j)
ohranitve trajnih pašnikov v zvezi z navzkrižno skladnostjo;
(k)
harmonizirane osnove za izračun upravnih kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo;
(l)
pogojev za izračun in uporabo upravnih kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo;
(m)
dopolnitve pravil iz Uredbe (EU) št. 1306/2013, da se zagotovi nemoten prehod z razveljavljenih pravil na nova pravila.
Člen 2
Opredelitev pojmov
1. Za integrirani sistem iz člena 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 67(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:
(1)
„upravičenec“ pomeni kmeta, kot je opredeljen v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in se nanj sklicuje člen 9 navedene uredbe, upravičenca, za katerega velja navzkrižna skladnost v smislu člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, in/ali upravičenca, ki prejema podporo za razvoj podeželja iz člena 2(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9);
(2)
„neizpolnjevanje“ pomeni:
(a)
pri merilih za upravičenost, zavezah ali drugih obveznostih glede pogojev za dodelitev pomoči ali podpore iz člena 67(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, vsakršno nespoštovanje navedenih meril za upravičenost, zavez ali ostalih obveznosti; ali
(b)
pri navzkrižni skladnosti, neizpolnjevanje predpisanih zahtev ravnanja v skladu z zakonodajo Unije, standardov za ohranjanje dobrega kmetijskega in okoljskega stanja zemljišč, ki jih opredelijo države članice v skladu s členom 94 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ali ohranitve trajnih pašnikov iz člena 93(3) navedene uredbe;
(3)
„vloga za podporo“ pomeni vlogo za dodelitev podpore ali sodelovanje pri ukrepu na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013;
(4)
„zahtevek za plačilo“ pomeni vlogo upravičenca za plačilo s strani nacionalnih organov na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013;
(5)
„druga izjava“ pomeni vse izjave ali dokumente, razen vlog za podporo ali zahtevkov za plačilo, ki jih mora upravičenec ali tretja oseba predložiti ali hraniti za izpolnjevanje posebnih zahtev v zvezi z nekaterimi ukrepi za razvoj podeželja;
(6)
„ukrepi za razvoj podeželja v okviru integriranega sistema“ pomenijo ukrepe podpore, odobrene v skladu s členom 21(1)(a) in (b) ter členi 28 do 31, 33, 34 in 40 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter po potrebi členom 35(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, razen ukrepov iz člena 28(9) Uredbe (EU) št. 1305/2013 in ukrepov iz člena 21(1)(a) in (b) navedene uredbe v zvezi s stroški zagona dejavnosti;
(7)
„sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in/ali sistem za identifikacijo in registracijo ovc in koz, vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (11);
(8)
„ušesna znamka“ pomeni ušesno znamko za identifikacijo posameznega goveda iz člena 3(a) in 4 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in/ali ušesno znamko za identifikacijo posameznih ovc in koz iz točke A.3 Priloge k Uredbi (ES) št. 21/2004;
(9)
„računalniška zbirka podatkov za živali“ pomeni računalniško zbirko podatkov iz člena 3(b) in člena 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in/ali centralni register ali računalniško zbirko podatkov iz člena 3(1)(d) ter členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 21/2004;
(10)
„potni list za žival“ pomeni potni list za žival iz člena 3(c) in člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000;
(11)
„register“ v zvezi z živalmi pomeni register, ki ga vodi imetnik živali, iz člena 3(d) in člena 7 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in/ali register iz člena 3(1)(b) in člena 5 Uredbe (ES) št. 21/2004;
(12)
„identifikacijska številka“ pomeni identifikacijsko številko iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 in/ali kode iz točke A.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 21/2004;
(13)
„shema pomoči za žival“ pomeni ukrep prostovoljno vezane podpore iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013, pri katerem letno plačilo, ki se odobri v okviru opredeljenih količinskih omejitev, temelji na določenem številu živali;
(14)
„ukrepi podpore na žival“ pomenijo ukrepe ali vrste operacij za razvoj podeželja, za katere podpora temelji na prijavljenem številu živali ali glav velike živine;
(15)
„vloga za pomoč na žival“ pomeni vlogo za plačilo pomoči v primeru, ko letno plačilo, ki se dodeli v okviru opredeljenih količinskih omejitev, temelji na določenem številu živali iz prostovoljno vezane podpore, določene v poglavju 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(16)
„prijavljene živali“ pomenijo živali, ki so predmet vloge za pomoč na žival na podlagi sheme pomoči za živali ali zahtevka za plačilo za ukrep podpore na žival;
(17)
„potencialno upravičena žival“ pomeni žival, ki bi lahko v zadevnem letu zahtevka na prvi pogled potencialno izpolnjevala merila za upravičenost do pomoči v okviru sheme pomoči za živali ali podpore v okviru ukrepa podpore na žival;
(18)
„ugotovljena žival“ pomeni:
(a)
pri shemi pomoči za žival, žival, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v pravilih za dodelitev pomoči; ali
(b)
pri ukrepu podpore na žival, žival, ugotovljeno z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem;
(19)
„imetnik živali“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, stalno ali začasno odgovorno za živali, tudi med prevozom ali na trgu;
(20)
„sheme pomoči na površino“ pomenijo neposredna plačila na površino v smislu člena 67(4)(b) Uredbe 1306/2013, pri čemer so izključeni posebni ukrepi za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) in posebni ukrepi za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13);
(21)
„ukrepi podpore na površino“ pomenijo ukrepe ali vrste operacij za razvoj podeželja, za katere podpora temelji na prijavljeni površini;
(22)
„uporaba“ v zvezi s površino pomeni uporabo površine za vrste kmetijskih rastlin v smislu člena 44(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013, za vrsto trajnega travinja, kot je opredeljeno v členu 4(1)(h) navedene uredbe, za trajni pašnik v smislu člena 45(2)(a) navedene uredbe ali površine travinja, razen trajnega travinja ali trajnih pašnikov, ali pokritost tal ali površine brez pridelka;
(23)
„ugotovljena površina“ pomeni:
(a)
pri shemah pomoči na površino, površino, za katero so izpolnjena vsa merila za upravičenost ali ostale obveznosti iz pogojev za dodelitev pomoči, ne glede na število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo; ali
(b)
pri ukrepih podpore na površino, površino delov parcele ali parcel, ugotovljeno z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem;
(24)
„geografski informacijski sistem“ (v nadaljnjem besedilu: GIS) pomeni tehnike računalniškega geografskega informacijskega sistema iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013;
(25)
„referenčna parcela“ pomeni geografsko razmejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1306/2013;
(26)
„geografski material“ pomeni karte ali druge dokumente, ki se uporabljajo za sporočanje vsebin GIS med vložniki vlog za pomoč ali podporo in državami članicami.
2. Za namene naslova IV te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz naslova VI Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Poleg tega „standardi“ pomenijo vse standarde, kakor so jih opredelile države članice v skladu s členom 94 Uredbe (EU) št. 1306/2013, in obveznosti v zvezi s trajnimi pašniki iz člena 93(3) navedene uredbe.
Člen 3
Uporaba kazenskih sankcij
Uporaba upravnih kazni in zavrnitev ali ukinitev pomoči ali podpore, kot določa ta uredba, ne posega v uporabo kazenskih sankcij, če nacionalno pravo tako določa.
Člen 4
Višja sila in izjemne okoliščine
1. Če v zvezi z neposrednimi plačili upravičenec zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ni mogel izpolniti meril za upravičenost ali drugih obveznosti, ohrani svoje pravice do pomoči za površine ali živali, ki so bile ob pojavu višje sile ali izjemnih okoliščin upravičene.
Če v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja iz členov 28, 29, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 upravičenec zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ni mogel izpolniti zavez, se zadevno plačilo za leta, v katerih je prišlo do višje sile ali izjemnih okoliščin, sorazmerno ukine. Ukinitev zadeva samo tiste dele zaveze, pri kateri do dodatnih stroškov ali izgube dohodka ni prišlo pred pojavom višje sile ali izjemnih okoliščin. V zvezi z merili za upravičenost in ostalimi obveznostmi se ukinitve in upravne kazni ne uporabijo.
V zvezi z drugimi ukrepi podpore za razvoj podeželja države članice v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin ne zahtevajo delnega ali popolnega povračila podpore. Pri večletnih zavezah ali plačilih se povračilo podpore, prejete v predhodnih letih, ne bo zahtevalo, zaveza ali plačilo pa se bo nadaljevalo v naslednjih letih v skladu s prvotnim trajanjem.
Če neizpolnjevanje zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin zadeva navzkrižno skladnost, se ustrezna upravna kazen iz člena 91(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 ne uporabi.
2. O primerih višje sile in izjemnih okoliščin se pristojni organ pisno obvesti v 15 delovnih dneh od dneva, ko je upravičenec oziroma njegova pooblaščena oseba to zmožna storiti, priložijo pa se tudi ustrezni dokazi v skladu z zahtevami pristojnega organa.
NASLOV II
INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM
POGLAVJE I
ZAHTEVE SISTEMA
Člen 5
Identifikacija kmetijskih parcel
1. Identifikacijski sistem za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013 deluje na ravni referenčnih parcel. Referenčna parcela vsebuje enoto zemljišča, ki predstavlja kmetijsko površino, kot je opredeljena v členu 4(1)(e) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Kadar je primerno, referenčna parcela vključuje tudi površine, določene v členu 32(2)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013, in kmetijsko zemljišče iz člena 28(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.
Države članice zamejijo referenčno parcelo na način, ki zagotavlja, da je referenčna parcela merljiva, da omogoča enotno in nedvoumno opredelitev lokacije vsake kmetijske parcele, ki je vsako leto prijavljena, in se načeloma ne spreminja skozi čas.
2. Poleg tega države članice zagotovijo zanesljivo identifikacijo prijavljenih kmetijskih parcel. Zlasti zahtevajo, da so vlogam za pomoč in zahtevkom za plačila priložene posebne informacije ali dokumenti, ki jih določi pristojni organ in ki omogočajo, da se vsaka kmetijska parcela locira in izmeri. Za vsako referenčno parcelo države članice:
(a)
določijo največjo upravičeno površino za namene shem podpore iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013;
(b)
določijo največjo upravičeno površino za namene ukrepov, vezanih na površino, iz členov od 28 do 31 Uredbe (EU) št. 1305/2013;
(c)
določijo lokacijo in velikost tistih površin z ekološkim pomenom, navedenih v členu 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, za katere se je država članica odločila, da se štejejo za površine z ekološkim pomenom. V ta namen države članice uporabijo faktorje pretvorbe in/ali utežne faktorje iz Priloge X k Uredbi (EU) št. 1307/2013, kadar je to primerno;
(d)
ugotovijo, ali se uporabljajo določbe za gorska območja, območja s pomembnimi naravnimi omejitvami in druga območja s posebnimi omejitvami iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013, območja Natura 2000, območja, ki jih zajema Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), kmetijska zemljišča, odobrena za proizvodnjo bombaža v skladu s členom 57 Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo iz člena 4(1)(c)(iii) Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki jih države članice določijo za regionalno in/ali kolektivno izvajanje površin z ekološkim pomenom v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki so bile sporočene Komisiji v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine z okoljsko občutljivim trajnim travinjem, ki so na območjih, ki jih zajema Direktiva 92/43/EGS (15) ali Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), okoljsko občutljive, in druga občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in/ali za območja, ki jih določijo države članice v skladu s členom 48 navedene uredbe.
3. Države članice zagotovijo, da je največja upravičena površina na referenčno parcelo iz odstavka 2(a) pravilno količinsko opredeljena z odstopanjem do največ 2 %, pri čemer se upoštevata vris in stanje referenčne parcele.
4. Za ukrepe iz členov 21(1)(a), 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 lahko države članice za zemljišča, ki jih pokriva gozd in so upravičena do podpore, vzpostavijo ustrezne nadomestne sisteme za enotno identifikacijo zemljišč.
5. GIS deluje na podlagi nacionalnega referenčnega koordinatnega sistema, kakor je opredeljen v Direktivi 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), ki omogoča standardizirano merjenje in enotno identifikacijo kmetijskih parcel po vsej zadevni državi članici. Če se uporabljajo različni koordinatni sistemi, so medsebojno izključujoči in vsak od njih zagotavlja doslednost med podatki, ki se nanašajo na isto lokacijo.
Člen 6
Ocena kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele
1. Države članice letno ocenjujejo kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele za namene sheme osnovnega plačila in sheme enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013. Ta ocena zajema dva razreda skladnosti.
Za oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele prvi razred skladnosti zajema naslednje elemente:
(a)
pravilno opredelitev velikosti največje upravičene površine;
(b)
delež in razporeditev referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane neupravičene površine ali kjer niso upoštevane kmetijske površine;
(c)
obstoj referenčnih parcel s hudimi pomanjkljivostmi.
Za ugotovitev morebitne pomanjkljivosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele drugi razred skladnosti zajema naslednje elemente kakovosti:
(a)
kategorizacijo referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane neupravičene površine, niso upoštevane kmetijske površine ali so bile odkrite ključne hude pomanjkljivosti;
(b)
razmerje med prijavljeno površino in največjo upravičeno površino znotraj referenčnih parcel;
(c)
odstotek referenčnih parcel, na katerih so se z leti zgodile spremembe.
Kadar rezultati ocene kakovosti razkrijejo pomanjkljivosti v sistemu, država članica sprejme ustrezne ukrepe za njihovo odpravo.
2. Država članica oceno iz odstavka 1 izvede na podlagi vzorca referenčnih parcel, ki ga izbere in predloži Komisija. Uporabljajo podatke, ki jim omogočijo oceniti trenutne razmere na terenu.
3. Poročilo o oceni in, kadar je primerno, ukrepi za odpravo pomanjkljivosti ter časovni načrt za njihovo izvedbo se pošljejo Komisiji najpozneje do 31. januarja po zadevnem koledarskem letu.
Člen 7
Identifikacija in registracija plačilnih pravic
1. Sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic iz člena 71 Uredbe (EU) št. 1306/2013 je elektronski register na ravni države članice in zagotavlja, zlasti v zvezi z navzkrižnimi preverjanji iz odstavka 1 navedenega člena, učinkovito sledljivost plačilnih pravic, predvsem glede:
(a)
imetnika,
(b)
letnih vrednosti;
(c)
datuma vzpostavitve;
(d)
datuma zadnje aktivacije;
(e)
porekla, zlasti glede njegove določitve, izvorne, nacionalne ali regionalne rezerve, nakupa, zakupa in dedovanja;
(f)
kadar se uporablja člen 21(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, pravic, ki se ohranijo na podlagi navedene določbe;
(g)
kjer je primerno, regionalnih omejitev.
2. Države članice, ki imajo več kot eno plačilno agencijo, se lahko odločijo, da bo elektronski register deloval na ravni plačilne agencije. V takem primeru zadevna država članica zagotovi, da so različni registri med seboj združljivi.
Člen 8
Identifikacija upravičencev
Brez poseganja v člen 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 enotni sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca iz člena 73 navedene uredbe jamči enotno identifikacijo v zvezi z vsemi vlogami za pomoč in zahtevki za plačilo ali drugimi izjavami, ki jih predloži isti upravičenec.
POGLAVJE II
KMETIJSKE PARCELE S KRAJINSKIMI ZNAČILNOSTMI IN DREVESI
Člen 9
Določitev površin, na katerih kmetijske parcele vključujejo krajinske značilnosti in drevesa
1. Kjer so nekatere krajinske značilnosti, zlasti žive meje, jarki in zidovi, tradicionalno del dobre kmetijske prakse pri pridelavi ali rabi na kmetijskih površinah v določenih regijah, se države članice lahko odločijo, da se ustrezna površina šteje kot del upravičene površine kmetijske parcele v smislu člena 67(4)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 pod pogojem, da ne preseže skupne širine, ki jo določi zadevna država članica. Ta širina ustreza tradicionalni širini v zadevni regiji in ne presega dveh metrov.
Če pa so države članice pred 9. decembrom 2009 Komisiji priglasile širino, ki v skladu z tretjim pododstavkom člena 30(2) Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (18) presega dva metra, se navedena širina kljub vsemu lahko uporabi.
Prvi in drugi pododstavek se ne uporabljata za trajno travinje z razpršenimi krajinskimi značilnostmi in drevesi, če se je zadevna država članica odločila, da uporabi sorazmerni sistem v skladu s členom 10.
2. Vse krajinske značilnosti, za katere veljajo zahteve in standardi, navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 in so del skupne površine kmetijske parcele, se štejejo kot del upravičene površine navedene kmetijske parcele.
3. Kmetijska parcela z razpršenimi drevesi se šteje kot upravičena površina, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
kmetijske dejavnosti se na isti površini lahko opravljajo na podoben način kot na parcelah brez dreves in
(b)
število dreves na hektar ne presega največje gostote.
Največjo gostoto iz točke (b) prvega pododstavka določijo države članice in jo sporočijo na podlagi tradicionalnih praks pridelave, naravnih pogojev in okoljskih razlogov. Največja gostota ne presega 100 dreves na hektar. Vendar se navedena omejitev ne uporablja za ukrepe iz členov 28 in 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013.
Ta odstavek se ne uporablja za razpršena sadna drevesa, ki dajejo večkratne pridelke, za razpršena drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo, na trajnem travinju in za trajno travinje z razpršenimi krajinskimi značilnostmi in drevesi, če se je zadevna država članica odločila, da uporabi sorazmerni sistem v skladu s členom 10.
Člen 10
Sorazmerni sistem za trajno travinje s krajinskimi značilnostmi in drevesi
1. Kar zadeva trajno travinje z razpršenimi neupravičenimi značilnostmi, kot so krajinske značilnosti in drevesa, se lahko država članica za določitev upravičene površine znotraj referenčne parcele odloči za uporabo sorazmernega sistema.
Sorazmerni sistem iz prvega pododstavka vključuje različne kategorije homogenega tipa pokrovnosti tal, za katere se uporablja določen koeficient znižanja, določen na podlagi odstotka neupravičene površine. Kategorija z najmanjšim odstotkom neupravičene površine ne presega 10 % neupravičene površine in za to kategorijo se koeficient znižanja ne uporablja.
2. Vse krajinske značilnosti, za katere veljajo zahteve in standardi, navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 in so del skupne površine kmetijske parcele, se obravnavajo kot del upravičene površine.
3. Ta člen se ne uporablja za trajno travinje s sadnim drevjem, ki daje večkratne pridelke.
POGLAVJE III
VLOGE ZA POMOČ IN ZAHTEVKI ZA PLAČILA
Člen 11
Zbirna vloga
Zbirna vloga zajema vsaj vlogo za neposredna plačila iz člena 72(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v okviru sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino in drugih shem pomoči na površino.
Člen 12
Odstopanje od roka za predložitev
Če zadnji dan za predložitev vloge za pomoč ali podporo, zahtevka za plačilo ali drugih izjav ali drugih spremnih dokumentov ali pogodb oziroma zadnji dan za spremembo zbirne vloge ali zahtevka za plačilo pade na državni praznik, soboto ali nedeljo, z odstopanjem od člena 5(1) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (19) velja, da ta zadnji dan pade na prvi naslednji delovni dan.
Prvi odstavek se uporablja tudi za najpoznejši možni rok za pozne predložitve iz tretjega pododstavka člena 13(1) in za najpoznejši možni rok za pozne predložitve iz drugega pododstavka člena 14 za predložitev vlog upravičencev za dodelitev ali povišanje plačilnih pravic.
Člen 13
Pozna predložitev
1. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo na podlagi te uredbe predloži po roku za predložitev, ki ga določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski, do katerih bi bil upravičenec upravičen, če bi bila vloga ali zahtevek predložena v roku, znižajo za 1 % na delovni dan.
Brez poseganja v posebne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice v zvezi s potrebo po pravočasni predložitvi spremnih dokumentov zaradi načrtovanja in izvajanja učinkovitega nadzora, se prvi pododstavek uporablja tudi za vloge za podporo, dokumente, pogodbe ali druge izjave, ki se predložijo pristojnemu organu, kadar so takšne vloge za podporo, dokumenti, pogodbe ali izjave bistveni za upravičenost do zadevne pomoči ali podpore. V tem primeru se znižanje uporablja za znesek, ki se izplača za zadevno pomoč ali podporo.
Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se vloga ali zahtevek štejeta za nesprejemljiva, upravičencu pa se pomoč ali podpora ne dodeli.
2. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primeru, ko upravičenec do shem iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), za katerega veljajo tudi obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne predloži zbirne vloge v roku iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena, uporabi znižanje za 1 % na delovni dan. Največje znižanje je omejeno na 25 %. Odstotek znižanja se uporabi za skupni znesek plačil za ukrepe iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, deljeno s 3 za prestrukturiranje in preusmeritev.
3. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se sprememba zbirne vloge ali zahtevka za plačilo predloži po roku za predložitev, ki ga določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski, ki se nanašajo na dejansko uporabo zadevnih kmetijskih parcel, znižajo za 1 % na delovni dan.
Spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo se dovolijo le do zadnjega možnega roka za pozno predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo, kot je naveden v tretjem pododstavku odstavka 1. Če pa je navedeni rok pred datumom ali na datum za predložitev spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo iz prvega pododstavka tega odstavka, spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo po navedenem datumu veljajo za nesprejemljive.
Člen 14
Pozna predložitev vloge za plačilne pravice
Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se vloga za dodelitev plačilnih pravic ali po potrebi povečanje vrednosti plačilnih pravic predloži po roku, ki ga v ta namen določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski za navedeno leto za plačilo plačilnih pravic ali po potrebi povečanja vrednosti plačilnih pravic, ki se dodelijo upravičencu, znižajo za 3 % na delovni dan.
Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, vloga velja za nesprejemljivo in upravičencu se plačilne pravice ne dodelijo oziroma se njihova vrednost ne poveča.
POGLAVJE IV
IZRAČUN POMOČI IN UPRAVNIH KAZNI ZA SHEME NEPOSREDNIH PLAČIL IN UKREPE ZA RAZVOJ PODEŽELJA V OKVIRU INTEGRIRANEGA SISTEMA
ODDELEK 1
Splošna pravila
Člen 15
Izvzetja iz uporabe upravnih kazni
1. Upravne kazni iz tega poglavja se ne uporabijo za del vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, za katerega upravičenec pisno obvesti pristojni organ, da je vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo nepravilen ali da je postal nepravilen po vložitvi, pod pogojem, da upravičenec ni bil obveščen o nameri pristojnega organa, da izvede pregled na kraju samem, in da organ upravičenca še ni obvestil o kakršni koli neskladnosti vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo.
2. Na podlagi informacij, ki jih predloži upravičenec, kot je določeno v odstavku 1, se vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo uskladi z dejanskim stanjem.
Člen 16
Neprijava vseh površin
1. Če za dano leto upravičenec ne prijavi vseh kmetijskih parcel, povezanih s površinami iz člena 72(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ter razlika med skupno prijavljeno površino v zbirni vlogi in/ali zahtevku za plačilo in prijavljeno površino, vključno s skupno površino neprijavljenih parcel, presega 3 % prijavljene površine, se skupni znesek neposrednih plačil na površino in/ali podpore v okviru ukrepov podpore na površino, ki se navedenemu upravičenca plača za navedeno leto, zniža za do 3 %, odvisno od resnosti opustitve.
Kazen, izračunana v skladu s prvim pododstavkom, se zniža za znesek upravne kazni, ki je bila uporabljena v skladu s členom 28(2).
2. Odstavek 1 se uporablja tudi za plačila, povezana s shemami iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kadar za upravičenca veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013. Odstotek znižanja se uporabi za skupni znesek plačil za ukrepe iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, deljen s 3 za prestrukturiranje in preusmeritev.
3. Odstavek 1 se ne uporablja za plačila v okviru sheme za male kmete, določene v naslovu V Uredbe (EU) št. 1307/2013.
ODDELEK 2
Sheme pomoči na površino, razen plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ali ukrepi podpore na površino
Člen 17
Splošna načela
1. Za namene tega oddelka se razlikuje med naslednjimi skupinami kmetijskih rastlin, če je to primerno:
(a)
površine, ki so prijavljene za namen aktiviranja plačilnih pravic v okviru sheme osnovnega plačila ali za namen dodelitve enotnega plačila na površino;
(b)
skupina za vsako od prijavljenih površin za katero koli drugo shemo pomoči ali ukrep podpore na površino, za katero se uporabi drugačna višina pomoči ali podpore;
(c)
površine, prijavljene pod naslovom „druge uporabe“.
2. Kadar ista površina predstavlja osnovo za vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru več kot ene sheme pomoči ali ukrepa podpore na površino, se površina upošteva ločeno za vsako od navedenih shem pomoči ali vsakega od ukrepov podpore.
Člen 18
Osnova za izračun za plačila na površino
1. Pri vlogah za pomoč v shemi osnovnega plačila, shemi za male kmete, prerazporeditvenem plačilu, plačilu za območja z naravnimi omejitvami in po potrebi shemi za mlade kmete in kadar država članica uporablja shemo osnovnega plačila, velja naslednje:
(a)
če število prijavljenih plačilnih pravic presega število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo, se število prijavljenih plačilnih pravic zmanjša na število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo;
(b)
če med številom prijavljenih plačilnih pravic in prijavljeno površino obstaja razlika, se prijavljena površina prilagodi na najnižjo številko.
Ta odstavek se ne uporabi v prvem letu dodelitve plačilnih pravic.
2. Pri plačilu za mlade kmete in kadar se država članica odloči za način plačila iz člena 50(6), (7) in (8) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega omejitve, ki jih določi država članica v skladu s členom 50(9) navedene uredbe, prijavljena površina zmanjša na to omejitev.
3. Pri prerazporeditvenem plačilu se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega omejitve, ki jih država članica določi v skladu s členom 41(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013, prijavljena površina zmanjša na to omejitev.
4. Pri plačilu za območja z naravnimi omejitvami in kadar se država članica odloči za način plačila, določen v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega največje število hektarov, ki ga določi država članica, prijavljena površina zmanjša na to število.
5. Pri vlogah za pomoč in/ali zahtevkih za plačilo v okviru shem pomoči ali ukrepov podpore na površino se v primeru, če je ugotovljeno, da je ugotovljena površina za skupino kmetijskih rastlin večja kot prijavljena površina v vlogi za pomoč, za izračun pomoči uporabi prijavljena površina.
6. Brez poseganja v upravne kazni v skladu s členom 19 se pri vlogah za pomoč in/ali zahtevkih za plačilo v okviru shem pomoči ali ukrepov podpore na površino v primeru, če prijavljena površina presega ugotovljeno površino za skupino kmetijskih rastlin, kot je določeno v členu 17(1), pomoč izračuna na podlagi ugotovljene površine za navedeno skupino kmetijskih rastlin.
Vendar se brez poseganja v člen 60 Uredbe (EU) št. (EU) št. 1306/2013 v primeru, če je razlika med celotno ugotovljeno površino in celotno prijavljeno površino za plačilo v okviru shem neposredne pomoči, ki so določene v naslovih III, IV in V Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali celotno prijavljeno površino za plačilo v okviru ukrepov podpore na površino, manjša ali enaka 0,1 hektara, ugotovljena površina obravnava kot enaka prijavljeni površini. Za ta izračun se upoštevajo le čezmerne prijave površin na ravni skupine kmetijskih rastlin, kot je določeno v členu 17(1).
Drugi pododstavek se ne uporablja, kadar razlika predstavlja več kot 20 % celotne prijavljene površine za plačila.
7. Za namen izračuna pomoči v okviru sheme osnovnega plačila se upošteva povprečje vrednosti različnih plačilnih pravic v zvezi z ustrezno prijavljeno površino.
Člen 19
Upravne kazni v primerih čezmerne prijave
1. Če je v zvezi s skupino kmetijskih rastlin iz člena 17(1) prijavljena površina za namene katere koli sheme pomoči ali ukrepa podpore na površino, večja od ugotovljene površine v skladu s členom 18, se pomoč izračuna na osnovi ugotovljene površine, znižane za dvakratno ugotovljeno razliko, če je navedena razlika večja od bodisi 3 % bodisi dveh hektarov, vendar ne presega 20 % ugotovljene površine.
Če razlika presega 20 % ugotovljene površine, se zadevni skupini kmetijskih rastlin ne dodeli nobena pomoč ali podpora na površino.
2. Če razlika presega 50 %, se zadevni skupini kmetijskih rastlin ne dodeli pomoči ali podpore na površino. Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen, enaka višini zneska pomoči ali podpore, ki odgovarja razliki med prijavljeno površino in ugotovljeno površino v skladu s členom 18.
3. Če zneska, izračunanega v skladu z odstavkoma 1 in 2, ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše.
Člen 20
Upravne kazni za posebno plačilo za bombaž
Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 19 te uredbe, upravičenec v primeru, kadar je ugotovljeno, da ne spoštuje obveznosti iz člena 61(1) in (2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 639/2014 (21), izgubi pravico do povečanja pomoči iz člena 60(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Poleg tega se pomoč za bombaž na upravičeni hektar v skladu s členom 57 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zmanjša za znesek povečanja, ki bi bilo sicer upravičencu dodeljeno v skladu s členom 60(2) navedene uredbe.
Člen 21
Upravne kazni, razen za čezmrne prijave površin, v zvezi s plačili za mlade kmete na podlagi poglavja V naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013
1. Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 19, se v primeru, kadar je ugotovljeno, da upravičenec ne izpolnjuje obveznosti iz člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 49 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, pomoč za mlade kmete ne izplača ali se v celoti ukine. Poleg tega se v primeru, kadar je ugotovljeno, da je upravičenec predložil lažen dokaz, da bi dokazal izpolnjevanje obveznosti, določi kazen v višini 20 % zneska, ki ga je upravičenec prejel ali bi ga sicer prejel v obliki plačila za mlade kmete v skladu s členom 50(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Če zneska neupravičenih plačil in upravnih kazni iz odstavka 1 ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše.
ODDELEK 3
Plačilo za kmetijske prakse, ki so koristne za podnebje in okolje
Člen 22
Splošna načela
1. Za namene tega oddelka se razlikuje med naslednjimi skupinami kmetijskih rastlin, če je to primerno:
(a)
vsaka skupina površin, prijavljenih kot posebna kmetijska rastlina iz člena 44(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(b)
površine, ki so prijavljene kot trajno travinje in so okoljsko občutljive, iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013;
(c)
ostale površine, razen tistih iz točke (b), prijavljene kot trajno travinje, in
(d)
površine, prijavljene kot površine z ekološkim pomenom iz člena 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Kadar je ista površina prijavljena za več kot eno skupino kmetijskih rastlin, se ta površina upošteva ločeno za vsako od navedenih skupin kmetijskih rastlin.
Člen 23
Osnova za izračun plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje glede na upravičene hektare, prijavljene v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino
1. Kadar država članica uporabi shemo osnovnega plačila, velja naslednje:
(a)
če število prijavljenih plačilnih pravic presega število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo, se število prijavljenih plačilnih pravic zmanjša na število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo;
(b)
če med številom prijavljenih plačilnih pravic in prijavljeno površino obstaja razlika, se prijavljena površina prilagodi na najnižjo številko.
2. Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 28 se v primeru, če površina, prijavljena v zbirni vlogi za osnovno plačilo ali enotno plačilo na površino, presega ugotovljeno površino, ugotovljena površina uporabi za izračun plačila za zeleno komponento, za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento).
Če pa se ugotovi, da je ugotovljena površina za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino večja od prijavljene površine v vlogi za pomoč, se za izračun plačila za zeleno komponento uporabi prijavljena površina.
Člen 24
Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahteve glede diverzifikacije kmetijskih rastlin
1. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno skupino kmetijskih rastlin, zajema več kot 75 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne površine ugotovljenega ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike.
Količnik razlike iz prvega pododstavka je delež površine z glavno skupino kmetijskih rastlin, ki presega 75 % celotnega ugotovljenega ornega zemljišča na celotni površini, potrebni za ostale skupine kmetijskih rastlin.
2. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni skupini kmetijskih rastlin, zajema več kot 95 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne površine ugotovljenega ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike.
Količnik razlike iz prvega pododstavka je delež površine z dvema glavnima skupinama kmetijskih rastlin, ki presega 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča na celotni površini, potrebni za ostale skupine kmetijskih rastlin.
3. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča in da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 %, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno skupino kmetijskih rastlin, zajema več kot 75 %, in površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni skupini kmetijskih rastlin, zajema več kot 95 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike.
Količnik razlike iz prvega pododstavka je vsota količnikov razlike, izračunana v skladu z odstavkoma 1 in 2. Vendar vrednost količnika ni višja od 1.
4. Kadar upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahteve glede diverzifikacije kmetijskih rastlin iz tega člena, je površina, za katero se v naslednjih letih zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavki 1, 2 in 3, celotna ugotovljena površina ornega zemljišča, pomnožena z uporabljenim količnikom razlike.
Člen 25
Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev za trajno travinje
1. Če je ugotovljeno neizpolnjevanje iz tretjega pododstavka člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino, za katero je ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev iz tretjega pododstavka člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
2. Če je ugotovljeno neizpolnjevanje obveznosti iz člena 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino, za katero je ugotovljeno neizpolnjevanje obveznosti iz člena 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014.
3. Neizpolnjevanje velja za „ugotovljeno“, če je odkrito med katero koli vrsto pregledov, izvedenih v skladu s členom 74 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ali kadar sta bila na neizpolnjevanje na kakršen koli drug način opozorjena pristojni kontrolni organ ali plačilna agencija.
Člen 26
Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede površine z ekološkim pomenom
1. Površina z ekološkim pomenom, zahtevana v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: zahtevana površina z ekološkim pomenom), se izračuna na osnovi celotne ugotovljene površine ornega zemljišča in vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe.
2. Če zahtevana površina z ekološkim pomenom presega ugotovljeno površino z ekološkim pomenom, pri čemer se upošteva utežni faktor površin z ekološkim pomenom iz člena 46(3) Uredbe (ES) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotnega ugotovljenega ornega zemljišča in vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe, ter se pomnoži s količnikom razlike.
Količnik razlike, naveden v prvem pododstavku, je delež razlike med zahtevano površino z ekološkim pomenom in ugotovljeno površino z ekološkim pomenom na zahtevani površini z ekološkim pomenom.
3. Kadar upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede površine z ekološkim pomenom iz tega člena, je površina, za katero se v naslednjih letih zmanjša površina za izračun plačila za ekološko kmetovanje v skladu z odstavkom 2, celotna ugotovljena površina ornega zemljišča, vključno z ugotovljenimi površinami iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, kadar se to uporablja na podlagi člena 46(2) navedene uredbe, pomnožena z uporabljenim količnikom razlike.
Člen 27
Maksimalno znižanje plačila za zeleno komponento
1. Vsota znižanj, izračunanih v skladu s členi od 24 do 26, izražena v hektarih, ne presega celotnega števila hektarov ugotovljenega ornega zemljišča, vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe.
2. Brez poseganja v uporabo upravnih kazni, ki se uporabljajo v skladu s členom 28, celotno znižanje, izračunano v skladu s členi od 24 do 26, ne presega zneska plačila za ekološko kmetovanje, izračunanega v skladu s členom 23.
Člen 28
Upravne kazni v zvezi s plačilom za zeleno komponento
1. Če se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23, razlikuje od površine, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27, se plačilo za zeleno komponento izračuna na podlagi slednje površine, ki se zmanjša za dvakratno ugotovljeno razliko, če je razlika večja od bodisi 3 % bodisi dveh hektarov, vendar ne presega 20 % površine, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27.
Če je razlika večja od 20 %, se pomoč ne dodeli.
Če je razlika večja od 50 %, se pomoč ne dodeli. Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen, enaka višini zneska pomoči, ki odgovarja razliki med površino, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23, in površino, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27
2. Če upravičenec ne prijavi vse svoje površine z ornim zemljiščem, zaradi česar bi bil oproščen obveznosti iz členov 44, 45 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, in/ali vsega trajnega travinja, ki je okoljsko občutljivo, v skladu s členom 45(1) navedene uredbe in je neprijavljena površina večja od 0,1 ha, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za ekološko kmetovanje po uporabi členov od 24 do 27 te uredbe, zniža za dodatnih 10 %.
3. V skladu s členom 77(6) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se upravne kazni, izračunane v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, ne uporabijo za leti zahtevka 2015 in 2016. Upravna kazen, izračunana v skladu z odstavkoma 1 in 2, se deli s 5 in omeji na 20 % zneska plačila za zeleno komponento, do katerega bi bil zadevni kmet upravičen v skladu s členom 23 v letu zahtevka 2017, ter deli s 4 in omeji na 25 % istega zneska za leto zahtevka 2018 in poznejša leta zahtevkov.
4. Če zneska upravnih kazni, izračunanega v skladu z odstavki 1, 2 in 3, ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu odkritja v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše.
Člen 29
Pravila, ki se uporabijo za enakovredne prakse
Ta oddelek se smiselno uporablja za enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013.
ODDELEK 4
Prostovoljno vezana podpora, ki temelji na vlogah za pomoč na žival v okviru shem pomoči za živali, ali podpora za razvoj podeželja, ki temelji na zahtevkih za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival
Člen 30
Podlaga za izračun
1. Pomoč ali podpora se v nobenem primeru ne dodeli za število živali, višje od števila, ki je navedeno v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo.
2. Živali na kmetijskem gospodarstvu veljajo za ugotovljene le, če so identificirane v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo. Identificirane živali se lahko nadomestijo, ne da bi to povzročilo izgubo pravice do plačila pomoči ali podpore, če pristojni organ še ni obvestil upravičenca o neizpolnjevanju zahtev v vlogi ali zahtevku ali če upravičenec še ni bil obveščen o nameri organa, da izvede pregled na kraju samem. Kadar država članica ne uporabi možnosti, da bi imela sistem brez zahtevkov v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, z vsemi sredstvi zagotovi, da ne obstaja noben dvom o tem, katere živali so zajete v vlogah ali zahtevkih upravičenca.
3. Brez poseganja v člen 31 se v primeru, če število živali, prijavljenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo, presega število, ki je ugotovljeno z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem, pomoč ali podpora izračuna na podlagi ugotovljenih živali.
4. Kadar so ugotovljeni primeri neizpolnjevanja v zvezi s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi, velja naslednje:
(a)
govedo na kmetijskem gospodarstvu, ki je izgubilo eno od dveh ušesnih znamk, velja za ugotovljeno, če je jasno in posamično identificirano z drugimi elementi sistema za identifikacijo in registracijo govedi iz točk (b), (c) in (d) prvega odstavka člena 3 Uredbe (ES) št. 1760/2000;
(b)
eno govedo na kmetijskem gospodarstvu, ki je izgubilo dve ušesni znamki, velja za ugotovljeno, če je žival še vedno mogoče identificirati z registrom, potnim listom za živali, zbirko podatkov ali na druge načine, določene z Uredbo (ES) št. 1760/2000, ter če imetnik živali lahko dokaže, da je že pred najavo pregleda na kraju samem ukrepal, da bi napako odpravil;
(c)
kadar je ugotovljeno neizpolnjevanje povezano z nepravilnimi vnosi v register ali potni list za živali, zadevna žival velja za neugotovljeno le, če so navedene napake ugotovljene pri vsaj dveh pregledih v obdobju 24 mesecev. V vseh ostalih primerih zadevna žival velja za neugotovljeno po prvi ugotovitvi neizpolnjevanja zahtev.
Vnosi v sistem za identifikacijo in registracijo govedi ter uradna obvestila sistemu se lahko v primerih očitnih napak, ki jih prizna pristojni organ, kadar koli popravijo.
5. Ovca ali koza na gospodarstvu, ki je izgubila eno ušesno znamko, velja za ugotovljeno, če je žival še vedno mogoče identificirati s prvim sredstvom za identifikacijo v skladu s členom 4(2)(a) Uredbe (ES) št. 21/2004 ter če so izpolnjene vse ostale zahteve sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz.
Člen 31
Upravne kazni v zvezi s prijavljenimi živalmi v okviru shem pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival
1. Kadar je v zvezi z vlogo za pomoč v okviru sheme pomoči za živali ali v zvezi z zahtevkom za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ugotovljena razlika med številom prijavljenih živali in številom ugotovljenih živali v skladu s členom 30(3), se skupni znesek pomoči ali podpore, do katere je upravičenec upravičen v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore za zadevno leto zahtevka, zmanjša za odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3 tega člena, v primeru da je bilo neizpolnjevanje ugotovljeno pri največ treh živalih.
2. Če je neizpolnjevanje ugotovljeno pri več kot treh živalih, se skupni znesek pomoči ali podpore, do katere je upravičenec upravičen v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore iz odstavka 1 za zadevno leto zahtevka, zmanjša za:
(a)
odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3, če ne presega 10 %;
(b)
dvakratni odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3, če presega 10 %, vendar ne presega 20 %.
Če odstotek, določen v skladu z odstavkom 3, presega 20 %, se v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore za zadevno leto zahtevka ne dodeli nobena pomoč ali podpora, do katere bi bil upravičenec upravičen v skladu s členom 30(3).
Če odstotek, določen v skladu z odstavkom 3, presega 50 %, se v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore za zadevno leto zahtevka ne dodeli nobena pomoč ali podpora, do katere bi bil upravičenec upravičen v skladu s členom 30(3). Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen v znesku, enakem višini zneska, ki odgovarja razliki med številom prijavljenih živali in številom ugotovljenih živali v skladu s členom 30(3). Če navedenega zneska ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše.
3. Za določitev odstotkov iz odstavkov 1 in 2 se število prijavljenih živali v okviru sheme pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival, pri katerih je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje, deli s številom ugotovljenih živali za navedeno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore v skladu z vlogo za pomoč ali zahtevkom za plačilo za zadevno leto zahtevka.
Kadar država članica uporabi možnost, da bi imela sistem brez zahtevkov v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, obravnavajo kot živali, pri katerih je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje.
Člen 32
Izvzetja iz uporabe upravnih kazni v primerih naravnih okoliščin
Upravne kazni iz člena 31 se ne uporabijo v primerih, kadar upravičenec ne more izpolniti zahtev za upravičenost, zavez ali drugih obveznosti zaradi naravnih okoliščin, ki vplivajo na čredo ali trop, če velja, da je o tem pisno obvestil pristojni organ v desetih delovnih dneh od ugotovitve kakršnega koli zmanjšanja števila živali.
Brez poseganja v dejanske okoliščine, ki jih je treba upoštevati v posameznih primerih, lahko pristojni organi priznajo naslednje primere naravnih okoliščin, ki vplivajo na čredo ali trop:
(a)
pogin živali zaradi bolezni; ali
(b)
pogin živali zaradi nesreče, za katerega upravičenec ne nosi odgovornosti.
Člen 33
Dodatne kazni in ukrepi
1. Države članice lahko določijo dodatne nacionalne kazni, ki se uporabijo za posrednike, ki sodelujejo v postopku za pridobitev pomoči ali podpore, z namenom zagotavljanja skladnosti z zahtevami nadzora, vključno s spoštovanjem obveznosti priglasitve.
2. Če je v zvezi z dokazi, ki jih službe, organi ali organizacije, razen pristojnih organov, predložijo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(c) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ugotovljeno, da so bili iz malomarnosti ali namerno predloženi nepravilni dokazi, zadevna država članica uporabi ustrezne kazni v skladu z nacionalno zakonodajo. Kadar je takšna neskladnost ugotovljena drugič, je vpleteni službi, organu ali organizaciji za obdobje najmanj enega leta odvzeta pravica za zagotavljanje veljavnih dokazov za namene podpore.
Člen 34
Spremembe in prilagoditve vnosov v računalniško bazo podatkov za govedo
V zvezi s prijavljenim govedom se člen 15 uporablja za napake in opustitve v zvezi z vnosi v računalniško zbirko podatkov za govedo, vnesene od trenutka predložitve vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo.
NASLOV III
POSEBNE DOLOČBE ZA UKREPE PODPORE ZA RAZVOJ PODEŽELJA
Člen 35
Neizpolnjevanje meril za upravičenost, razen za površino ali število živali, ter obveznosti ali druge zaveze
1. Zahtevana podpora se v celoti zavrne ali ukine, če merila za upravičenost niso izpolnjena.
2. Zahtevana podpora se v celoti ali delno zavrne ali ukine v primeru neizpolnjevanja naslednjih obveznosti ali drugih zavez:
(a)
obveznosti, določenih v programu za razvoj podeželja; ali
(b)
če je primerno, drugih zavez v zvezi z operacijami, ki jih določa pravo Unije ali nacionalno pravo oziroma programi za razvoj podeželja, zlasti glede javnih naročil, državne pomoči in drugih obveznih standardov in zahtev.
3. Pri odločanju o stopnji zavrnitve ali ukinitve podpore zaradi neizpolnjevanja obveznosti ali drugih zavez iz odstavka 2 države članice upoštevajo resnost, obseg, trajanje in ponavljanje neizpolnjevanja pogojev za podporo iz odstavka 2.
Resnost neizpolnjevanja je odvisna zlasti od pomena posledic neizpolnjevanja, upoštevajo pa se cilji neizpolnjenih obveznosti in zavez.
Obseg neizpolnjevanja je odvisen zlasti od njegovega učinka na operacijo kot celoto.
Trajanje je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za primerno odpravo tega učinka.
Ponavljanje je odvisno od tega, ali so bili odkriti podobni primeri neizpolnjevanja v predhodnih štirih letih, pri istem upravičencu in istem ukrepu ali vrsti operacije v celotnem programskem obdobju 2014-2020 oziroma pri podobnem ukrepu v programskem obdobju 2007-2013.
4. Pri večletnih obveznostih ali plačilih se ukinitve plačil na podlagi meril iz odstavka 3 uporabijo tudi za že plačane zneske za isto operacijo v predhodnih letih.
5. Če se na podlagi celovite ocene, ki temelji na merilih iz odstavka 3, ugotovi resno neizpolnjevanje, se podpora v celoti zavrne ali ukine. Poleg tega se upravičenca v koledarskem letu ugotovitve in naslednjem koledarskem letu izloči iz istega ukrepa ali vrste operacije.
6. Če je ugotovljeno, da je upravičenec predložil lažne dokaze, da bi prejel podporo, ali potrebnih informacij zaradi malomarnosti ni predložil, se podpora v celoti zavrne ali ukine. Poleg tega se upravičenca v koledarskem letu ugotovitve in naslednjem koledarskem letu izloči iz istega ukrepa ali vrste operacije.
7. Če ukinitev in upravnih kazni iz odstavkov 1, 2, 4, 5 in 6 ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše.
Člen 36
Prekinitev podpore
Plačilna agencija lahko podporo v zvezi z nekaterimi izdatki prekine, če se odkrije neskladnost, ki ima za posledico upravno kazen. Plačilna agencija prekinitev podpore ukine takoj, ko upravičenec pristojnemu organu ustrezno dokaže, da je položaj popravljen. Najdaljše obdobje prekinitve podpore ne presega treh mesecev. Države članice lahko določijo tudi krajša najdaljša obdobja glede na vrsto operacij in učinek zadevne neskladnosti.
Plačilna agencija lahko podporo prekine samo, če neskladnost ne ogrozi doseganja celovitega namena zadevne operacije in je pričakovati, da lahko upravičenec v opredeljenem najdaljšem obdobju položaj popravi.
NASLOV IV
KONTROLNI SISTEM IN UPRAVNE KAZNI V ZVEZI Z NAVZKRIŽNO SKLADNOSTJO
POGLAVJE I
OHRANITEV TRAJNIH PAŠNIKOV
Člen 37
Obveznosti glede trajnih pašnikov
1. Kadar se ugotovi, da se je razmerje iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009 leta 2014 zmanjšalo na nacionalni ali regionalni ravni, lahko zadevna država članica določi obveznost za upravičence, ki zaprosijo za katero koli pomoč v okviru shem neposrednih plačil v letu 2015, da zemljišč s trajnimi pašniki ne spremenijo brez predhodne odobritve.
Kadar se ugotovi, da se je navedeno razmerje leta 2014 zmanjšalo za več kot 5 %, zadevna država članica določi tako obveznost.
Če se za odobritev iz prvega in drugega pododstavka uporablja pogoj, da se zemljišče opredeli kot trajni pašnik, se tako zemljišče s prvim dnem spremembe obravnava kot trajni pašnik z odstopanjem od opredelitve iz točke (2) drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Navedene površina se uporabljajo za gojenje trav ali druge zelnate krme pet zaporednih let po datumu njihove spremembe.
2. Obveznost za upravičence iz odstavka 1 ne velja, kadar upravičenci ustvarijo trajne pašnike v skladu z uredbami Sveta (EGS) 2078/92 (22), (ES) 1257/1999 (23) in (ES) št. 1698/2005.
3. Kadar se ugotovi, da obveznost iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 leta 2014 ne more biti zagotovljena, zadevna država članica poleg ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, na nacionalni ali regionalni ravni določi obveznost, da upravičenci, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil v letu 2015, zemljišče ponovno spremenijo v trajni pašnik.
Prvi pododstavek velja le za upravičence, ki jim je na voljo zemljišče, spremenjeno iz trajnih pašnikov v zemljišče za druge rabe.
Prvi pododstavek se uporablja za površine zemljišč, ki so bile na ta način spremenjene od datuma začetka 24-mesečnega obdobja pred zadnjim datumom, na katerega je bilo treba v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 najpozneje predložiti zbirne vloge v zadevni državi članici.
V takem primeru kmetje ponovno spremenijo delež teh površin v trajne pašnike ali določijo tak obseg površin za trajne pašnike. Ta delež se izračuna na podlagi obsega površin, ki jih kmet tako spremeni, in obsega površin, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ravnotežja.
Kadar pa so bile take površine predmet prenosa, potem ko so bile spremenjene v zemljišče za druge rabe, se prvi pododstavek uporablja le, če je do prenosa prišlo po 6. maju 2004.
Z odstopanjem od točke (2) drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1122/2009 se površine, ponovno spremenjene v trajne pašnike ali opredeljene za trajne pašnike, štejejo za „trajne pašnike“. Navedene površine se uporabljajo za gojenje trav ali druge zelnate krme pet zaporednih let po datumu njihove spremembe.
4. Odstavka 1 in 3 se uporabljata samo v letu 2015.
5. Države članice v letih 2015 in 2016 opravijo preglede, da zagotovijo izpolnjevanje odstavkov 1 in 3.
POGLAVJE II
IZRAČUN IN UPORABA UPRAVNIH KAZNI
Člen 38
Splošna pravila glede neizpolnjevanja
1. „Ponovitev“ neizpolnjevanja pomeni neizpolnjevanje iste zahteve ali standarda, ugotovljeno več kot enkrat v zaporednem obdobju treh koledarskih let, če je bil upravičenec obveščen o predhodnem neizpolnjevanju oziroma je imel možnost, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo navedenega predhodnega neizpolnjevanja. Za ugotavljanje ponovitve neizpolnjevanja se bodo upoštevale neskladnosti, ugotovljene na podlagi Uredbe (ES) št. 1122/2009, zlasti DKOS 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 pa bodo veljali za enakovredne PZR 2 iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 73/2009 v različici, ki je bila v veljavi 21. decembra 2013.
2. „Obseg“ neizpolnjevanja se ugotovi zlasti ob upoštevanju, ali ima neizpolnjevanje daljnosežne posledice ali pa je omejeno na samo kmetijo.
3. „Resnost“ neizpolnjevanja je odvisna zlasti od pomembnosti posledic neizpolnjevanja ob upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda.
4. Ali je neizpolnjevanje „stalno“, je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za odpravo navedenih učinkov na primeren način.
5. Za namene tega poglavja se neizpolnjevanje šteje za „ugotovljeno“, če je ugotovljeno pri kakršni koli vrsti nadzora, izvedenega v skladu s to uredbo, ali kadar je bil na neizpolnjevanje na kakršen koli drug način opozorjen pristojni kontrolni organ ali, kadar je to primerno, plačilna agencija.
Člen 39
Izračun in uporaba upravnih kazni v primeru malomarnosti
1. Kadar je ugotovljeno neizpolnjevanje zaradi malomarnosti upravičenca, se uporabi znižanje. Navedeno znižanje praviloma znaša 3 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in letne premije iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
Plačilna agencija se lahko na podlagi ocene pomembnosti neizpolnjevanja, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ v ocenjevalnem delu poročila o nadzoru, ob upoštevanju meril iz člena 38(1) do (4) odloči, da navedeni odstotek zmanjša na 1 % ali poveča na 5 % skupnega zneska iz prvega pododstavka ali, če določbe v zvezi z zadevno zahtevo ali standardom to omogočajo, da glede neizpolnjevanja nadalje ne ukrepa, ali, v primerih, za katere se dodeli podpora v skladu s členom 17(5) in členom 17(6) Uredbe 1305/2013, da znižanj sploh ne uporabi.
2. Kadar se država članica odloči, da ne uporabi upravne kazni na podlagi člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in upravičenec ne popravi stanja v roku, ki ga določi pristojni organ, se uporabi upravna kazen.
Rok, ki ga določi pristojni organ, ni daljši kot do konca leta, ki sledi letu ugotovitve.
3. Kadar se država članica odloči za možnost, določeno v drugem pododstavku člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in upravičenec ne popravi stanja v roku, ki ga določi pristojni organ, se znižanje v višini najmanj 1 % iz odstavka 1 tega člena uporabi retroaktivno glede na leto začetne ugotovitve, ko je bil uporabljen sistem zgodnjega opozarjanja, če je ugotovljeno, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno v najdaljšem obdobju treh zaporednih koledarskih let, izračunanih od navedenega leta in vključno z njim.
Rok, ki ga določi pristojni organ, ni daljši kot do konca leta, ki sledi letu ugotovitve.
Neizpolnjevanje, ki ga je upravičenec odpravil v roku, se ne šteje za neizpolnjevanje za namene določitve ponovitve v skladu z odstavkom 4.
4. Brez poseganja v primere namernega neizpolnjevanja se znižanje, ki se uporabi za prvo ponovitev istega neizpolnjevanja v skladu z odstavkom 1, pomnoži s faktorjem tri.
Pri nadaljnjih ponovitvah se pomnožitveni faktor tri uporabi za vsak rezultat znižanja, določenega v zvezi s predhodno ponovitvijo neizpolnjevanja. Vendar največje znižanje ne presega 15 % skupnega zneska iz odstavka 1.
Ko je dosežen največji odstotek 15 %, plačilna agencija obvesti zadevnega upravičenca, da se, če se isto neizpolnjevanje ponovno ugotovi, šteje, da je upravičenec deloval namerno v smislu člena 40.
Člen 40
Izračun in uporaba upravnih kazni v primerih namernega neizpolnjevanja
Kadar je upravičenec ugotovljeno neizpolnjevanje povzročil namerno, je znižanje, ki se uporabi za skupni znesek iz člena 39(1), praviloma 20 % navedenega skupnega zneska.
Vendar se lahko plačilna agencija na podlagi ocene pomembnosti neizpolnjevanja, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ v ocenjevalnem delu poročila o nadzoru, ob upoštevanju meril iz člena 38(1) do (4) odloči za znižanje navedenega odstotka na ne več kot 15 % ali povišanje odstotka na največ 100 % navedenega skupnega zneska.
Člen 41
Kumuliranje upravnih kazni
Kadar primer neizpolnjevanja v smislu točke 2(b) drugega pododstavka člena 2(1) pomeni tudi neizpolnjevanje v smislu točke 2(a) drugega pododstavka člena 2(1), se upravne kazni uporabijo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 77(8)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
NASLOV V
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 42
Prehodna pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo
1. Glede obveznosti upravičencev v zvezi z navzkrižno skladnostjo za ukrepe, ki se izvajajo na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, se uporabljajo pravila o kontrolnem sistemu in upravnih kaznih iz te uredbe in iz izvedbenih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013.
2. Za primere neizpolnjevanja zahtev glede navzkrižne skladnosti, za katero upravne kazni niso bile uporabljene, ker sodijo v okvir pravila de minims iz člena 23(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 oziroma člena 51(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, se uporabi drugi pododstavek člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z obveznostjo kontrolnega organa, da sprejme potrebne ukrepe, da preveri, ali je upravičenec odpravil ugotovljeno neizpolnjevanje.
Člen 43
Razveljavitev
Uredbi (ES) št. 1122/2009 in (EU) št. 65/2011 se s 1. januarjem 2015 razveljavita.
Vendar se navedeni uredbi še naprej uporabljata za:
(a)
vloge za pomoč za neposredna plačila, predložene za premijska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2015;
(b)
zahtevke za plačilo, ki se nanašajo na leto 2014, in
(c)
kontrolni sistem in upravne kazni v zvezi z obveznostmi kmetov glede navzkrižne skladnosti na podlagi členov 85t in 103z Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (24).
Člen 44
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se za vloge za pomoč ali zahtevke za plačila, ki se nanašajo na leta zahtevka ali premijska obdobja od 1. januarja 2015 dalje.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2014