РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
SKLEP KOMISIJE
z dne 29. aprila 2014
o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(2014/885/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPKI, POVEZANI S SKUPINO EUROBANK GROUP (2) (V NADALJNJEM BESEDILU: SKUPINA (3))
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji, v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (4). Grčija je banko EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji predložil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino Eurobank Group. Komisija je navedeni načrt, vse njegove posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32789 (2011/PN).
(4)
Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in posojil v obliki bančnih obveznic (6). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 3 970 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34825 (2012/NN)).
(7)
Komisija je 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Eurobank) (7).
(8)
Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 528 milijonov EUR (8). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012.
(9)
Sklad HFSF je bil maja 2013 udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine, kot je bilo dogovorjeno decembra 2012. Prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo je zamenjal v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 528 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).
(10)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(11)
Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala.
(12)
Grški organi so 16. aprila 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Komisiji so priglasili tudi zavezo sklada HFSF, da v celoti prevzame skorajšnjo dokapitalizacijo skupine. Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati takšno likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (9).
(13)
Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.
(14)
Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK, POVEZAN S PREVZETIMI PODJETJI
1.2.1 Postopek, povezan z banko Nea Proton Bank
(15)
Komisija je 26. julija 2012 sprejela sklep o državni pomoči SA. 34488 (2012/C), „Pomoč banki Nea Proton Bank z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke Nea Proton Bank“ (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko Nea Proton). Komisija je z navedenim sklepom začela formalni postopek preiskave glede: (i) financiranja likvidnostne vrzeli med sredstvi in obveznostmi banke Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR iz sheme reševanja grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (v nadaljnjem besedilu: sklad HDIGF) in sklada HFSF, ki je bila prenesena na banko Nea Proton Bank; (ii) vložka začetnega delniškega kapitala v višini 250 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, in (iii) dodatnega delniškega kapitala v višini 300 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, kot je bilo predvideno ob sprejetju sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagali oceniti ukrepe pomoči. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je podrobno opisan postopek v zvezi z banko Proton Bank, vključno z reševanjem navedene banke, ustanovitvijo banke Nea Proton Bank, financiranjem likvidnostne vrzeli in začetnim delniškim kapitalom, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank.
(16)
Sklad HFSF je 1. avgusta 2012 v banko Nea Proton Bank vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 230 milijonov EUR.
(17)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
(18)
Sklad HFSF je 31. decembra 2012 v banko Nea Proton Bank ponovno vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 35 milijonov EUR.
(19)
Sklad HFSF je maja 2013 začel postopek za prodajo banke Nea Proton Bank.
(20)
Grški organi so 12. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri skupine, da prevzame banko Nea Proton Bank. Komisija je odgovorila 15. julija 2013.
(21)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke Nea Proton Bank za nakupno ceno 1 EUR, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo banko pred njeno prodajo dokapitaliziral s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.
(22)
Grški organi so zadevni kapitalski vložek za banko Nea Proton Bank v višini 395 milijonov EUR Komisiji priglasili 29. julija 2013.
1.2.2 Postopek, povezan z banko New TT Bank
(23)
Komisija je 6. maja 2013 sprejela sklep o državni pomoči SA. 31155 (2013/C), „Državna pomoč banki Hellenic Postbank S.A. z ustvarjanjem in kapitalizacijo premostitvene banke New TT Hellenic Postbank S.A.“ (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko New TT) (11). Komisija je v zadevnem sklepu začela formalni postopek preiskave glede: (i) kapitalskega vložka v banko New TT Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka New TT Bank) v višini 500 milijonov EUR, ki jih je vložil sklad HFSF; (ii) financiranja likvidnostne vrzeli (12) zaradi prenosa dejavnosti banke Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka TT Bank) na banko New TT Bank v višini 4,1 milijarde EUR (13); (iii) kapitalskega vložka za banko TT Bank v obliki prednostnih delnic v višini 224,96 milijona EUR na podlagi programa pomoči grškim bankam, ki jo je izvedla Grčija, in (iv) intervencije v višini 0,68 milijarde EUR, ki jo je sklad HDIGF izvedel v korist sredstev banke T Bank S.A. (v nadaljnjem besedilu: T Bank), prenesenih na banko TT Bank. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagale oceniti pomoč za prestrukturiranje. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je podrobno opisan postopek v zvezi z reševanjem banke T Bank z njeno prodajo banki TT Bank in reševanjem banke TT Bank z ustanovitvijo banke New TT Bank.
(24)
Sklad HFSF je junija 2013 začel postopek za prodajo banke New TT Bank.
(25)
Grški organi so 15. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri sklada HFSF, da banko New TT Bank proda skupini, in navedli razloge za tako odločitev.
(26)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke New TT Bank.
(27)
Grčija je 19. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.
2. OPIS
2.1 SKUPINA IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(28)
Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (14). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo potrebo po kapitalu.
Preglednica 1
Realna rast BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realna rast BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (po ocenah)
Vir:
Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (15). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.
Preglednica 2
Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v mio. EUR)
Banke
Nominalna vrednost grških državnih obveznic
Nominalna vrednost državnih posojil
Skupna nominalna vrednost
Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI
Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (17) (%)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Sredstva skupaj (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.
(30)
Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (18). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (19). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.
Preglednica 3
Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v mio. EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI
(december 2011)
Rezervacije, povezane s PSI
(junij 2011)
Skupna bruto izguba
Napovedi glede kreditnega tveganja
Rezervacije za izgube iz posojil
(december 2011)
Interno ustvarjanje kapitala
Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014)
Kapitalske potrebe
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.
(31)
Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (20). Grška centralna banka je ugotovila, da so preživetja sposobne le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (21). Sklad HFSF jih je prvič dokapitaliziral maja 2012.
(32)
Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupno 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Te banke so, da bi ohranile vloge, morale plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (22), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila grška centralna banka. Zneski, ki so jih te banke pridobile, so bili zlasti visoki v drugi polovici leta 2012.
(33)
Po volitvah junija 2012 se je stanje vlog ponovno izboljševalo. Skupno financiranje grških bank iz Eurosistema se je od 31. decembra 2012 zmanjšalo.
(34)
Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, prejetih v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (23). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovi bilanci stanja, saj je računovodska izguba (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisana v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (24).
(35)
Sklad HFSF je decembra 2012 drugič dokapitaliziral štiri največje grške banke.
(36)
Grška centralna banka je jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij, da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju.
(37)
Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih podjetjih za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev; osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.
(38)
Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.
(39)
Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili (i) napovedi kreditne izgube (25) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in (ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za test izjemnih situacij iz leta 2013.
Preglednica 4
Test izjemnih situacij iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v mio. EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil
(junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (26) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe
(7)=(6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Vir:
Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.
(40)
Grška centralna banka je 6. marca 2013 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
2.1.2 Gospodarske dejavnosti skupine
(41)
Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji ter v vzhodni in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija in Ukrajina). Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zavarovanja, zakladništva kapitalskih trgov in druge storitve. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 31. decembra 2012 zaposlovala skupno 17 427 oseb, od tega jih je bila približno polovica zaposlenih v vzhodni in jugovzhodni Evropi, drugi pa v Grčiji (29).
(42)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 7 336 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani z udeležbo zasebnega sektorja, so znašali 5 781 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v izkazih za leto 2011 (30). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.
(43)
Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.
Preglednica 5
Glavni podatki za skupino Eurobank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v mio. EUR)
2010
2011
2012
2013
(vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank od datuma njunega prevzema)
Čisti prihodki iz obresti
2 103
2 965
1 461
1 294
Prihodki od poslovanja skupaj
2 730
2 226
1 755
1 587
Odhodki iz poslovanja skupaj
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Prihodki pred rezervacijami
1 450
1 103
703
516
Izgube zaradi kreditnega tveganja
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Izgube zaradi PSI
-6 012
- 363
Druge izgube
- 737
- 373
- 522
Čisti dobiček/izguba
84
-5 496
-1 440
-1 157
Izbrani podatki o obsegu (v mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012
31. december 2013 (vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank)
Posojila in predplačila strankam skupaj
53 412
48 094
43 171
45 610
Vloge skupaj
41 173
32 459
30 752
41 535
Sredstva skupaj
87 188
76 822
67 653
77 586
Lastniški kapital skupaj (31)
6 094
875
- 685
4 523
Viri:
2013: Finančni rezultati za leto 2013 - konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 - konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. Leto 2010: Sporočilo za javnost banke EFG Eurobank, Rezultati za leto 2011, str. 5 in 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (5 781 milijonov EUR (32)) težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 148 %, na ta datum pa je 42 % njene bilance stanja financiral Eurosistem.
(45)
Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013, ki so bili objavljeni 6. marca 2014, ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 2 945 milijonov EUR. V navedenem znesku niso bili upoštevani blažilni ukrepi, torej je že predvidevala, da bo skupina izvedla blažilne ukrepe v obliki odprodaj, ki naj bi prispevale k zmanjšanju kapitalskih potreb.
(46)
Da bi skupina pokrila ugotovljeno potrebo v višini 2 945 milijonov EUR kapitala, je predlagala izboljšane blažilne ukrepe, ki pa bodo skupaj prinesli le nekoliko višji znesek od tistega, ki ga je grška centralna banka predvidela pri izračunu kapitalskih potreb. Navedeni blažilni ukrepi vključujejo prodajo dodatnih sredstev (prodajo […] (33), prodajo […] % odvisne zavarovalnice in zmanjšanje deleža pri poslovanju z nepremičninami na 20 % do […]) (34).
(47)
Izboljšani blažilni ukrepi lahko krijejo le zelo majhen del ugotovljenih kapitalskih potreb, zato je bila na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 sprejeta odločitev o povečanju kapitala za 2 864 milijonov EUR. Gre za ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Če povpraševanje zasebnih vlagateljev ne bo zadoščalo za kritje celotnega povečanja kapitala, bo sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vrzel kril z vpisom preostalih novih delnic.
2.2 GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA
(48)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoča sporazuma o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic bank Nea Proton Bank in New TT Bank.
2.2.1 Prevzem banke Nea Proton Bank
Reševanje bank Proton Bank in Nea Proton Bank
(49)
Grška centralna banka je 9. oktobra 2011 nadaljevala z reševanjem banke Proton Bank. Dovoljenje banke Proton Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (35).
(50)
Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (36) je bila ustanovljena banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bile prenesene vse vloge (prebivalstva, bančne in vlade), mreža podružnic in izbrana sredstva (portfelja posojil in vrednostnih papirjev) banke Proton Bank. Terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, podrejen dolg in posojila z visokim tveganjem so ostali pri banki Proton Bank. Sklad HFSF je v banko Nea Proton Bank vložil začetni delniški kapital v višini 250 milijonov EUR (37) in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke Nea Proton Bank je znašala približno 3 milijarde EUR.
(51)
Tveganju prilagojena aktiva (38) banke Nea Proton Bank je konec leta 2011 znašala 1,2 milijarde EUR.
Prevzem banke Nea Proton Bank s strani skupine
(52)
Grška zakonodaja o reševanju bank zahteva, da mora sklad HFSF svoje deleže v začasni kreditni instituciji prodati v dveh letih od datuma ministrske odločbe o ustanovitvi zadevne začasne kreditne institucije (39). Sklad HFSF je skladu z navedeno obveznostjo in memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki Nea Proton Bank. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji (vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji), vendar sta končni ponudbi predložili le skupina in ameriški hedge sklad. Le za ponudbo skupine se je štelo, da je skladna s pismom o postopku sklada HFSF in torej veljavna.
(53)
Tveganju prilagojena aktiva banke Nea Proton Bank je dne 31. maja 2013 znašala 811 milijonov EUR, njen regulatorni kapital pa je znašal -203 milijone EUR. Banka Nea Proton Bank je istega dne potrebovala skupno dokapitalizacijo v višini 276 milijonov EUR, da bi dosegla 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Skupina je plačala z denarnim vložkom v višini 1 EUR v zameno za 100-odstotni delež in glasovalne pravice banke Nea Proton Bank. Skupina je od sklada HFSF zahtevala, naj banko Nea Proton Bank dokapitalizira s 395 milijoni EUR, od tega bi bilo 276 milijonov EUR namenjenih za dvig količnika kapitalske ustreznosti banke Nea Proton Bank nazaj na 9 %, preostalih 119 milijonov EUR v rezervacijah pa bi bilo za dodatne rezervacije za izgube pri posojilih in pričakovane izgube pred obdavčitvijo do leta 2016. Sklad HFSF se je v skladu s pogoji prodaje zavezal, da bo pred zaključkom transakcije pokril kapitalske potrebe banke Nea Proton Bank s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.
2.2.2 Prevzem banke New TT Bank
Reševanje bank TT Bank in New TT Bank
(54)
Grški organi so 18. januarja 2013 nadaljevali z reševanjem banke TT Bank. Dovoljenje banke TT Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (40).
(55)
Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (41) je bila ustanovljena banka New TT Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bila prenesena sredstva v višini 10,8 milijarde EUR (v obliki denarnih sredstev, zakladnih menic, donosnih posojil, vloge za prebivalstvo, centralnega financiranja in grških državnih obveznic (42)). Na banki TT Bank so ostala neto sredstva v skupnem znesku 1,2 milijarde EUR: „v obliki“ terjatev iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, nedonosnih posojil, terjatev in obveznosti za davek banke TT ter vseh vrst dajatev. Sklad HFSF je v banko New TT Bank vložil začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke New TT Bank po kapitalskem vložku je znašala približno 15,1 milijarde EUR.
Prevzem banke New TT Bank s strani skupine
(56)
Sklad HFSF je v okviru svojih zavez iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki New TT Bank. S tem je izpolnil tudi svojo obveznost glede prodaje svojih deležev v zadevni začasni kreditni instituciji v dveh letih po njeni ustanovitvi. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji, vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji. Končne ponudbe so predložile le štiri največje grške banke, prednost pa je imela ponudba skupine.
(57)
Skupina se je dogovorila, da bo za nakup banke New TT Bank plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Za prvotno plačilo, ki ga je plačala skupina, so bile v skladu s sporazumom o vpisu izvedene nadaljnje prilagoditve na podlagi ocene neto vrednosti sredstev (43).
(58)
Na izredni generalni skupščini delničarjev skupine 26. avgusta 2013 je bilo nato odobreno povečanje delniškega kapitala skupine za 425 625 000 EUR z izdajo 1 418 750 000 novih navadnih delnic (44) z nominalno vrednostjo 0,30 EUR za delnico in po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico. Povečanje kapitala je v celoti vpisal sklad HFSF s stvarnim vložkom. Navedeni stvarni vložek je bil v obliki vseh delnic banke New TT Bank v lasti sklada HFSF v skupni vrednosti 681 milijonov EUR. Po navedeni transakciji se je delež sklada HFSF v skupini s 93,5 % povečal na 95,2 %.
2.3 UKREPI POMOČI
(59)
Skupina je prejela pomoč v obliki ukrepov kapitalske podpore A, B1, B2, B3, B4 in C ter ukrepov za večjo likvidnost L1 in L2. Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta prejeli pomoč v obliki naslednjih ukrepov: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 in NP3. Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so prejele pomoč v obliki ukrepov T, TT, NTT1 in NTT2.
2.3.1 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam
(60)
Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(61)
Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila odobrena skupini, so 30. novembra 2013 (45) znašala približno 13,9 milijarde EUR. Na ta datum ni bilo neporavnanih posojil v državnih obveznicah do skupine. Skupina je do 15. aprila 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1 737 milijonov EUR ter prejela pomoč v obliki državnih jamstev v višini 13,6 milijarde EUR, ki je bila odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam.
(62)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 16. marca 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z odobritvami jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam (ukrep A)
(63)
Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR (46) (ukrep A). Navedeni kapitalski vložek je bil enak približno 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine v zadevnem času.
(64)
Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let. Trajanje prednostnih delnic je bilo leta 2010 podaljšano, njihovo nadomestilo pa se je zvišalo. Če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih od njihove izdaje, generalna skupščina delničarjev pa ne sprejme nobene odločitve glede odkupa navedenih delnic, bo grški finančni minister vsako leto kupon zvišal za 2 % na kumulativni podlagi (tj. kupon z nominalno obrestno mero 12 % šesto leto, 14 % sedmo leto itd.).
2.3.2 Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)
(65)
Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji, ki ima trenutne težave z likvidnostjo, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je […] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(66)
Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka (47). Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka. Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, so morale državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(67)
Do 31. decembra 2011 je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 14,95 milijarde EUR (48), do 31. decembra 2012 pa je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 12 milijard EUR.
2.3.3 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
(68)
Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 6 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 6
Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012 (v mio. EUR)
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012 (v mio. EUR)
Pismo o zavezi - december 2012
(v mio. EUR)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013 - maj 2013 (v mio. EUR)
Zaveza o dokapitalizaciji - april 2014 (v mio. EUR)
Ukrep
B1
B2
B3
B4
C
Znesek
(v mio. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(69)
V uvodnih izjavah 15 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.
(70)
Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 4,2 milijarde EUR.
(71)
Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 3,97 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.
(72)
Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da mora skupina skladu HFSF plačati 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se štela za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF (49).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(73)
Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.
(74)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)
(75)
Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani v skupnem znesku 528 milijonov EUR (ukrep B3).
(76)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (5 839 milijonov EUR (50)).
2.3.3.4 Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(77)
Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine v višini 5 839 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). Skupina je zato izdala 3 789 317 357 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,54 EUR za delnico.
(78)
Na isti generalni skupščini delničarjev je bila sprejeta tudi odločitev, da bo sklad HFSF zagotovil celoten znesek kapitala, ki bo plačan s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF.
(79)
Sklad HFSF je maja 2013 zato v skupino vložil skupno 5 839 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3.
(80)
Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).
(81)
Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2012 je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (51), zato je bila cena novih delnic določena na 1,54 EUR za delnico.
(82)
Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine z 98,56-odstotnim deležem. Ko je skupina ponovno izvedla upravljanje obveznosti, se je navedeni delež junija 2013 zmanjšal na 93,55 % (glej oddelek 2.4.5). Skupina je avgusta 2013 skladu HFSF izdala nove delnice za nakup banke New TT Bank, na podlagi tega pa se je delež sklada HFSF povečal na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(83)
Grška centralna banka je 6. marca 2014 sporočila rezultate testa izjemnih situacij, ki je bil izveden v drugi polovici leta 2013. Grška centralna banka je navedla, da bi v osnovnem scenariju kapitalske potrebe skupine za obdobje 2014-2016 dosegle 2 945 milijonov EUR.
(84)
Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini poslal dopis, v katerem je navedel, da namerava in lahko finančno podpre morebitno povečanje delniškega kapitala na podlagi zakona št. 3864/2010 o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014, ki je potreben za izpolnjevanje kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij. Če na koncu obdobja vpisa ni dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev po ceni, ki jo Generalni svet sklada HFSF določi na podlagi dveh neodvisnih vrednotenj, zakon o skladu HFSF določa, da sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vpiše vse preostale delnice, kot je navedeno v členu 6a.
(85)
Na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 2 864 milijonov EUR na podlagi zakona o skladu HFSF in navedeno, da ponudbena cena ne more biti nižja od nominalne cene 0,30 EUR za delnico in najnižje cene, ki jo bo določil sklad HFSF (53).
(86)
Sklad HFSF je v skladu z zakonom o skladu HFSF imenoval dva neodvisna svetovalca, da določita vrednost skupine. Oba svetovalca sta svoje delo zaključila 10. aprila 2014 in vsak posebej predložila razpon vrednosti skupine. Razpona sta se precej prekrivala. Generalni svet sklada HFSF je na podlagi navedenih vrednotenj 14. aprila 2014 določil ceno, ki ustreza najnižji ceni, po kateri se lahko nove delnice skupine ponudijo vlagateljem in ceno, po kateri bo finančno podprl izdajo kapitala, če bo potrebno (54). 15. aprila 2014 je podprl ponudbo, ki jo je dal konzorcij vlagateljev za vpis novih delnic v višini 1,3 milijarde EUR po ceni 0,30 EUR za delnico (v nadaljnjem besedilu: temeljni vlagatelj (55) (56)).
(87)
Skupina Eurobank je 24. aprila 2014 objavila začetek zbiranja naročil po ceni med 0,30 in 0,33 EUR (57). Če bi bilo dovolj povpraševanja, da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni, višji od 0,30 EUR, bo moral temeljni vlagatelj svojo ceno prilagoditi višji ceni ali pa preklicati svoja naročila; v tem primeru prejme odškodnino. Če bi bilo dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni 0,30 EUR, prejme temeljni vlagatelj prednostno dodelitev. Če povpraševanja po ceni 0,30 EUR ne bi bilo dovolj (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), se bo podrejeni dolg pretvoril v nove delnice. Kot je predvideno v zakonu o skladu HFSF, vse nevpisane delnice po pretvorbi podrejenega dolga vpiše sklad HFSF po isti ceni, tj. 0,30 EUR na delnico.
2.3.4 Ukrepi pomoči, povezani s prevzetimi podjetji
2.3.4.1 Ukrepi pomoči za banki Proton Bank in Nea Proton Bank
(88)
Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta od leta 2008 prejeli pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 7 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 7
Pregled ukrepov kapitalske podpore za banki Proton Bank in Nea Proton Bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Subjekt, ki je dodelil pomoč
Datum izplačila
Znesek (v mio. EUR)
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr1
Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije
država
maj 2009
80
Pr2
Posojilo grških državnih obveznic na podlagi grškega ukrepa obligacijskih posojil
država
april 2009
78
Pr3
Državno jamstvo za izdane obveznice na podlagi grškega ukrepa jamstva
država
julij 2010
149,4
Dejavnosti banke Nea Proton Bank
NP1
Likvidnostna vrzel s PB na NPB
Financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Skupni znesek NP1
1 121,6
NP2
Vložki delniškega kapitala za NPB v letih 2011 in 2012
Začetni delniški kapital
HFSF
9.10.2011
220
Začetni delniški kapital
HFSF
3.2.2012
30
Skupni začetni kapital
250
Dodatni delniški kapital
HFSF
1.8.2012
230
Dodatni delniški kapital
HFSF
31.12.2012
35
Skupni dodatni kapital
265
Skupni znesek NP2
515
NP3
Dokapitalizacija pred njeno prodajo skupini Eurobank
Delniški kapital
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Ukrepi pomoči za banko Proton Bank
(i) Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrep Pr1)
(89)
Grčija je maja 2009 v banko Proton Bank vložila 80 milijonov EUR, kar je enako približno 4,6 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Navedeni kapitalski vložek je bil izveden na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam. Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic.
(ii) Državna likvidnostna podpora, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrepa Pr2 in Pr3)
(90)
Banka Proton Bank je bila upravičena tudi do ukrepov pomoči na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil, ki sta del programa pomoči grškim bankam. Banka Proton Bank je aprila 2009 prejela grške državne vrednostne papirje v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2), julija 2010 pa je prejela državno jamstvo za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3). Obveznice z državnim jamstvom so se na banko Nea Proton Bank prenesle na dan reševanja, vendar so bile 5. januarja 2012 preklicane. Grški državni vrednostni papirji so zapadli decembra 2011 in niso bili podaljšani.
2.3.4.1.2 Ukrepi pomoči za banko Nea Proton Bank
(i) Kritje likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR (ukrep NP1)
(91)
Grški organi so v okviru reševanja banke Proton Bank ugotovili likvidnostno vrzel v banki Nea Proton Bank. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. oktobra 2011 banki Nea Proton Bank decembra 2011 plačala 862 milijonov EUR. Ko je grška centralna banka dne 19. januarja 2012 izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 1 121,6 milijona EUR, je sklad HFSF (58) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (59)14. maja 2012 plačal preostali znesek v višini 259,6 milijona EUR. Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta tako pokrila likvidnostno vrzel.
(ii) Kapitalski vložki sklada HFSF za banko Nea Proton Bank v letih 2011 in 2012 (ukrep NP2)
(92)
Sklad HFSF je banki Nea Proton Bank zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 250 milijonov EUR, ki jo je izplačal v dveh tranšah, 9. oktobra 2011 in 3. februarja 2012.
(93)
V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012 in je bil zadnja različica načrta, ki je bil priglašen Komisiji v času sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, je banka Nea Proton Bank potrebovala dodatni kapital v višini 300 milijonov EUR. Navedeni dodatni kapital je bil potreben tudi zaradi izgub, ki jih je banka Nea Proton Bank utrpela na podlagi programa PSI (izgube zaradi oslabitve za leto 2011, povezane z grškimi državnimi obveznicami, so znašale 146,5 milijona EUR, k rezultatom prvega četrtletja leta 2012 pa so se štele tudi dodatne oslabitve v višini 22 milijonov EUR). Banka Nea Proton Bank je potrebovala dodatni kapital tudi zaradi dviga stroškov rezervacij od leta 2011 do leta 2016, ki so višji od ravni, predvidenih ob ustanovitvi banke Nea Proton Bank.
(94)
V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012, naj bi bile predvidene kapitalske potrebe v obliki pričakovanega kapitalskega vložka v višini 285 milijonov EUR leta 2012 in pričakovanega kapitalskega vložka v višini 15 milijonov EUR leta 2014. Sklad HFSF je na koncu v banko Nea Proton Bank dejansko vložil 230 milijonov EUR 1. avgusta 2012 in 35 milijonov EUR 31. decembra 2012.
(iii) Kapitalski vložek sklada HFSF za banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini Eurobank (ukrep NP3)
(95)
Sklad HFSF se je že v prodajni pogodbi z dne 15. julija 2013 zavezal, da bo v banko Nea Proton Bank vložil znesek v višini 395 milijonov EUR (60). Sklad HFSF je znesek v višini 395 milijonov EUR izplačal 28. avgusta 2013.
2.3.4.2 Ukrepi pomoči za banko New TT Bank
(96)
Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so od leta 2008 prejele pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Pregled ukrepov pomoči za banki T Bank in TT bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Opis
Subjekt, ki je dodelil pomoč
Datum
Znesek državne pomoči (v mio. EUR)
Dejavnosti banke T Bank, prenesene na banko TT Bank (61)
T
Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)
HDIGF
december 2011
450
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 2)
HFSF
14.2.2013
227
Skupni znesek T
677
TT Bank
TT
Kapitalski vložek
Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije
država
maj 2009
224,96
Banka New TT Bank (premostitveno posojilo)
NTT1
Likvidnostna vrzel s TT na NTT
Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s TT Bank na New TT Bank (del 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Skupni znesek NTT1
3 732,6
NTT2
Vložek začetnega delniškega kapitala
Začetni delniški kapital banke New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Ukrep pomoči za banko T Bank
Posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist banke T v višini 677 milijonov EUR (ukrep T)
(97)
Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta financirala likvidnostno vrzel, ki je nastala zaradi prenosa dejavnosti z banke T Bank na banko TT Bank, predstavlja pa razliko med pošteno vrednostjo sredstev, prenesenih z banke T Bank na banko TT Bank, in pošteno vrednostjo prenesenih obveznosti. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 17. decembra 2011 plačala 450 milijonov EUR (62), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Po izračunu, da likvidnostna vrzel znaša približno 677 milijonov EUR, je sklad HFSF (63) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (64) banki New TT Bank 14. februarja 2013 plačal preostali znesek v višini 227 milijonov EUR (65).
2.3.4.2.2 Ukrep pomoči za banko TT Bank
Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka TT Bank (ukrep TT)
(98)
Banka TT Bank je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam od Grčije prejela kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, kar je približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kapitalski vložek je bil v obliki prednostnih delnic.
2.3.4.2.3 Ukrepi pomoči za banko New TT Bank
(i) Kritje likvidnostne vrzeli banke TT Bank v višini 3 732,6 milijona EUR (ukrep NTT1)
(99)
Sklad HFSF je financiral likvidnostno vrzel banke New TT Bank, ki predstavlja razliko med vrednostjo sredstev, prenesenih z banke TT Bank na banko New TT Bank, in nominalno vrednostjo prenesenih obveznosti. Sklad HFSF je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 18. januarja 2013 dne 29. januarja 2013 plačal 2 730,8 milijona EUR (66), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Ko je grška centralna banka izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 3 732,6 milijona EUR (67), je sklad HFSF v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 21. maja 2013 banki New TT Bank 14. junija 2013 plačal preostali znesek v višini 1 001,7 milijona EUR.
(ii) Kapitalski vložki sklada HFSF za banko New TT Bank (ukrep NTT2)
(100)
Sklad HFSF je bil edini delničar banke New TT Bank in ji je zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 500 milijonov EUR.
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IN NOVI POSLOVNI MODEL
(101)
Grčija je 16. aprila 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema bank Nea Proton Bank in New TT Bank ponovno vzpostaviti svojo dolgoročno uspešnost.
2.4.1 Domače poslovanje
(102)
Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je leta 2010 predstavljalo približno 26 % posojil (68), se je do konca leta 2012 že zmanjšalo na 20 %, do konca leta 2018 pa se bo nadalje zmanjšalo na […] % (69).
(103)
Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji do konca obdobja prestrukturiranja (31. december 2018). Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti, in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.
(104)
Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom bank New TT Bank in Nea Proton Bank. Skupina je od leta 2010 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Samostojno (brez upoštevanja prevzemov bank New TT Bank in Nea Proton Bank) je zmanjšala število svojih podružnic s 564 junija 2008 na […] leta 2014, zmanjšala pa je tudi število svojih zaposlenih v Grčiji (z 10 142 leta 2008 na 9 037 leta 2012) (70).
(105)
Skupina namerava do konca izvedbe načrta prestrukturiranja nadalje zmanjšati število podružnic, s 645 dne 31. decembra 2012 na […] dne 31. decembra 2018, in število zaposlenih z 12 430 na […] na pro forma osnovi, tj. ob upoštevanju bank Nea Proton Bank in New TT Bank (71).
(106)
Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški vseh grških bančnih dejavnosti z 913 milijonov EUR na letni osnovi leta 2013 (72) za […] % na […] milijonov EUR leta 2018 (73). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki grških bančnih dejavnosti skupine se bo zato s 60 % leta 2012 do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod […] %.
(107)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Razmiki za vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji z 223 bazičnih točk leta 2012 zmanjšali na […] bazičnih točk leta 2018 (74). Navedeno zmanjšanje razmikov se bi doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Zanašanje skupine na nujno likvidnostno podporo in širše financiranje iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 42,9 % skupnih sredstev na ravni skupine leta 2012 na […] % leta 2018 (75).
(108)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na […] % (s 160 % leta 2012 in 115 % leta 2013) (76), njena kapitalska ustreznost pa se bo izboljšala z […]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala na ravni skupine leta 2018 (77) (namesto negativnega kapitala pred prvo premostitveno dokapitalizacijo).
(109)
Med strateške prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Načrt prestrukturiranja se ob izboljšanju postopka pridobivanja kredita v zvezi z dodeljevanjem posojil in prestrukturiranjem nedonosnih posojil osredotoča tudi na obravnavanje oslabljenih izpostavljenosti z ustanovitvijo nove enote za sanacijo. Navedena enota bo namenjena prestrukturiranju oslabljenih izpostavljenosti. S strokovnim znanjem ji bo pomagalo od 30 do 50 sanacijskih upraviteljev (78). Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2015 na ravni skupine dosegla […] % ([…] % leta 2015 za grški domači trg (79)), nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla […] % (80) (30 % v Grčiji pred odpisi dolga). Oslabitve posojil grške centralne banke se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva s 1 652 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na […] milijonov EUR leta 2018 (81).
(110)
Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. Skupina predvideva, da bodo njene izgube na konsolidirani podlagi znašale […] milijonov EUR leta 2014 in […] milijonov EUR leta 2015, njen dobiček pa bo znašal […] milijonov EUR, […] milijonov EUR oziroma […] milijonov EUR leta 2016, 2017 oziroma 2018 (82). Njen konsolidirani kapitalski donos bo leta 2018 znašal […] % (83). Navedena raven donosnosti temelji zlasti na grškem trgu (s kapitalskim donosom v višini […] % ob koncu obdobja prestrukturiranja), […] in […] pa bosta poročala o nižjih ravneh donosnosti ([…] % oziroma […] %).
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(111)
Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Prodala je že odvisni podjetji v Turčiji (Eurobank Tefken) in na Poljskem (EFG Poland). Komercialna vrzel preostale mednarodne mreže, tj. razlika med neodplačanim zneskom vlog in neodplačanim zneskom posojil v zadevni podružnici, se je s 1,7 milijarde EUR leta 2010 zmanjšala na 0,8 milijarde EUR, stroški poslovanja pa so se v obdobju 2010-2012 zmanjšali za 9 % (84).
(112)
Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svojega portfelja mednarodnih sredstev do 30. junija 2017 zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Skupina se je zavezala tudi, da bo, če bi moral sklad HFSF vložiti več kot eno milijardo EUR pri skorajšnjem povečanju delniškega kapitala, navedeni portfelj dodatno zmanjšala na 3,5 milijarde EUR.
(113)
Možnost za doseganje navedenega cilja, ki jo je skupina preučevala v načrtu prestrukturiranja, je prodaja njenih dejavnosti v […] (85).
(114)
Navedene odprodaje predstavljajo […] % tuje aktive skupine dne 31. decembra 2012. Tuja aktiva bi tako znašala […] milijard EUR dne 31. decembra 2018, mednarodna mreža pa bi bila osredotočena na […] in […].
(115)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjšem zanašanju tujih odvisnih podjetij na njihovo grško matično družbo glede njihovih potreb po financiranju zaradi nadaljnje zaščite kapitalskega položaja skupine.
(116)
Skupina zato načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži, […]. V […], na primer, se bodo zaprle […] podružnice, število zaposlenih pa se bo v obdobju od 31. decembra 2012 do prodaje odvisnega podjetja v […] zmanjšalo na […] (86).
(117)
Skupina bo svoje skupno financiranje tujih odvisnih podjetij zmanjšala z 2 milijard EUR leta 2012 na […] leta 2018 (87), kapitalski donos pa bo v […] oziroma […] dosegel […] % oziroma […] %.
2.4.3 Nebančne dejavnosti: prodaja zavarovalniških dejavnosti in poslovanja z nepremičninami
(118)
Skupina je svoje lastništvo v nepremičninskem odvisnem podjetju Eurobank Properties s povečanjem delniškega kapitala zmanjšala pod 35 %, kar je imelo pozitiven učinek na delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine (88). Skupina bo navedeno odvisno podjetje v celoti prodala do 31. decembra 2018.
(119)
Skupina namerava tudi prodati svoja zavarovalniška odvisna podjetja do […].
2.4.4 Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(120)
Skupina je bila uspešna pri zbiranju kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.
(121)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013, s katero je sklad HSFS prejel 98,56 % delnic skupine, je precej zmanjšala delež delničarjev, saj so prejšnji delničarji ohranili le 1,44-odstotni delež. Sklad HFSF je zato junija 2013 prevzel popoln nadzor nad skupino. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(122)
Skupina je februarja 2012 dala ponudbo za odkup hibridnih instrumentov od zasebnih vlagateljev po ceni, ki je znašala med 40 % in 50 % njihove nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Sprejeta je bila ponudba za skoraj 50 % skupne nominalne vrednosti instrumentov, kar je skupini po upoštevanju stroškov transakcije prineslo 248 milijonov EUR dobička (89).
(123)
Skupina je maja 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti. Skupina je imetnikom dolga dala možnost, da svoje vrednostne papirje nižjega prvega in nižjega drugega reda, z neodplačanim zneskom v višini 662 milijonov EUR, pretvorijo v navadne delnice po nominalni vrednosti. Cena ob pretvorbi je bila določena tako, da je bila enaka vpisni ceni, ki jo je sklad HFSF plačal pri dokapitalizaciji iz spomladi 2013 (90). Delež sprejetih ponudb je bil 48-odstotni. Imetniki obveznic nižjega prvega in nižjega drugega reda so svoje vrednostne papirje zamenjali za nižje podrejene instrumente brez gotovinskega plačila, zato se je znesek zbranega kapitala povečal na 317 milijonov EUR.
(124)
Zaradi obeh odkupov se je stanje podrejenega in hibridnega dolga s 1 045 milijonov EUR dne 31. decembra 2011 zmanjšalo na 283 milijonov EUR dne 31. decembra 2013 (91).
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(125)
Grčija se je zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila 16. aprila 2014, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.
(126)
Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (92).
(127)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (93).
(128)
Grčija se je glede tujih podružnic skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (94).
(129)
Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala svoje zavarovalniške dejavnosti, svojo nepremičninsko odvisno podjetje in več vrednostnih papirjev ter zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (95).
(130)
Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (96).
(131)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izboljšala svojo kreditno politiko, da se prepreči vsaka diskriminacija v vseh fazah postopka pridobivanja kredita in zagotovi, da je cilj odločitev glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil čim večja donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina izboljšala spremljanje kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (97).
(132)
Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (98).
(133)
Grčija se je nazadnje zavezala, da bo za skupino uvedla nadaljnje omejitve, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja (99).
(134)
Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.
(135)
Sklad HFSF finančno podpira povečanje kapitala, zato se je Grčija ločeno, v okviru sedanjega povečanja kapitala skupine zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014; ta določba je namenjena razporeditvi preostalega zneska kapitalskega primanjkljaja kreditne institucije na imetnike njenih kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti, če je potrebno, pred kakršnim koli vložkom kapitala s strani sklada HFSF.
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE
3.1 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(136)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji Sporočila o bančništvu iz leta 2008 (100) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).
(137)
Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (101). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (102), saj bi lahko skupino nadzirala država ali kateri od manjšinskih zasebnih lastnikov. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja banke, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.
(138)
Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank dvomila, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načelom o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(139)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil povzročilo izkrivljanje konkurence, ki bi skladu HFSF preprečevalo usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Alpha Bank, NBG in Piraeus), in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, da bi se jim preprečila izmenjava občutljivih poslovnih informacij. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.
3.2 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK
(140)
Komisija je 26. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili ukrepi sheme sklada HDIGF za reševanje v višini 1 122 milijonov EUR (ukrep NP1), kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in kapitalski vložki sklada HFSF v skupnem znesku 300 milijonov EUR (ukrep NP2), ki so bili dodeljeni banki Nea Proton Bank, v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji (103) in Sporočila o prestrukturiranju (104) (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).
(141)
Komisija je glede primernosti ukrepov navedla, da so bili navedeni ukrepi kot pomoč za reševanje primerni.
(142)
Komisija je glede nujnosti ukrepov ugotovila, da je bilo posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje nujno po višini in obliki, kapitalski vložki sklada HFSF pa so bili nujni le po obliki. Komisija je glede zneska kapitalskih vložkov sklada HFSF v uvodni izjavi 59 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje in ali je bilo samostojno prestrukturiranje najcenejša možnost, ki je bila na voljo. Komisija je v uvodnih izjavah 60 in 61 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton navedla, da so se zaradi nezmožnosti banke Nea Proton Bank, da ustrezno odplača dokapitalizacijo, ki jo je prejela od sklada HFSF, pojavili pomisleki, ali je navedena banka načeloma zdrava, zaradi česar je potrebno temeljito prestrukturiranje.
(143)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepov menila, da so bili kot pomoč za reševanje sorazmerni.
(144)
Komisija je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo navedena banka zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje.
(145)
Komisija je ob upoštevanju, kako temeljito prestrukturiranje je bilo potrebno in glede na neplačilo ustreznega nadomestila dvomila, da je bilo predlagano prestrukturiranje ustrezno.
3.3 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK
(146)
Komisija je 6. maja 2013 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili financiranje likvidnostne vrzeli zaradi prenesenih dejavnosti z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) v višini 4,1 milijarde EUR, kapitalski vložek sklada HFSF za banko New TT Bank v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2), kapitalski vložek v obliki prednostnih delnic v okviru programa pomoči grškim bankam za banko TT Bank v višini 224,96 milijona EUR (ukrep TT) in posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist sredstvom banke T Bank, ki so bila prenesena na banko TT Bank, v višini 0,68 milijarde EUR (ukrep T) v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o prestrukturiranju (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).
(147)
Komisija je menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 primerna in nujna v svoji obliki kot pomoč za reševanje. Komisija je glede nujnosti ukrepa NTT2 glede zneska ob upoštevanju pomislekov glede samostojne ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank menila, da samostojno prestrukturiranje morda ni bila edina in najcenejša možnost, ki je bila na voljo (105). Komisija je glede odplačila obeh ukrepov navedla, da je kritje financiranja končni strošek brez odražanja prihodnjih prihodkov, zaradi katerih je nastala potreba po temeljitem prestrukturiranju (106).
(148)
Komisija je glede sorazmernosti obeh ukrepov menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 kot pomoč za reševanje kratkoročno sorazmerna, v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka za banko New TT pa je zahtevala, naj se hitro uvedejo ukrepi, ki bodo omejili negativne učinke prelivanja.
(149)
Glede združljivosti ukrepa T je Komisija ukrep 16. maja 2012 v svojem sklepu o reševanju banke T Bank (v nadaljnjem besedilu: sklep o banki T Bank) (107) že začasno odobrila, ni pa mogla dokončno odobriti pomoči za dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank. Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT (108) ukrep kot pomoč za reševanje podaljšala do sprejetja končne odločitve glede posodobljene različice načrta prestrukturiranja za banko TT Bank.
(150)
Komisija je glede združljivosti navedenih ukrepov s Sporočilom o prestrukturiranju dvomila, ali bo banka New TT Bank dolgoročno uspešno poslovanje ponovno vzpostavila samostojno. Navedeni pomisleki so temeljili na majhnem številu predlaganih ukrepov, ki naj bi jih banka New TT Bank sprejela zaradi ustvarjanja dobička v prihodnosti, negotovosti sheme prostovoljnega upokojevanja v zvezi z roki in deleža zaposlenih, ki so se prostovoljno upokojili, neobstoja nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje stroškov osebja, pomanjkanja ukrepov za racionalizacijo mreže podružnic po prevzemu banke T Bank in hkratne nezmožnosti izkoriščanja morebitnih sinergij (109).
(151)
Komisija je v uvodnih izjavah 90 in 91 sklepa o začetku postopka za banko New TT izrazila pomisleke, ali se bi lahko ambiciozno zmanjšanje obrestnih marž za obstoječe vloge in povečanje posojilnih marž pri izdajanju novih posojil izvedlo, ne da bi banka New TT Bank pri tem izgubila večje število strank in brez tveganih posojil. Komisija je dvomila tudi, ali bo banka New TT Bank podvojila svoj portfelj posojil podjetjem, kot je bilo načrtovano, in ali bi lahko glede na pomanjkanje strokovnega znanja dosegla načrtovano visoko stopnjo rasti neto prihodkov iz obresti.
(152)
Komisija je zato v uvodni izjavi 95 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da bi vključitev banke TT Bank v večje finančno podjetje z uspešnim poslovanjem povečalo možnosti banke New TT Bank za uspešno poslovanje, saj bi omogočila racionalizacijo stroškov, prevrednotenje vlog in novih posojil ter nudenje več različnih produktov.
(153)
V banko New TT Bank so bile vključene gospodarske dejavnosti, ki so se prej izvajale v okviru banke TT Bank, vključno z dejavnostmi banke T Bank, zato je Komisija začela formalni postopek preiskave glede tega, ali ukrepa T in TT nudita dolgoročno rešitev za uspešno poslovanje banke New TT Bank ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.
(154)
Komisija je glede porazdelitve bremena menila, da samostojno prestrukturiranje zvišuje stroške prestrukturiranja, zato je dvomila, da je bila državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Komisija je ugotovila tudi, da je kljub temu, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno na delničarje in imetnike podrejenega dolga, kar je bilo najverjetneje največ, kar je bilo mogoče, zaradi neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. Komisija je ugotovila tudi, da je velik del nastalih izgub izviral iz odpisa dolga v korist države, zaradi česar je bilo nižje nadomestilo upravičeno (110).
(155)
Komisija je glede izkrivljanja konkurence ugotovila, da je zaradi visokega zneska pomoči, ki so ga prejele banka TT Bank in prenesene dejavnosti banke T Bank, ter neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje in zmanjšanje prisotnosti banke New TT Bank na trgu. Izgube so izvirale zlasti iz lastništva grških državnih obveznic; Komisija je ugotovila, da je imela banka TT Bank glede na svojo velikost v lasti več grških državnih obveznic kot druge grške banke, in menila, da to kaže na neprimerno tveganje (111). Nazadnje je ugotovila, da je banka New TT Bank na trgu prisotna v skoraj enakem obsegu kot pred njo banka TT Bank, vendar bi bilo zaradi relativne majhnosti banke New TT Bank in dejstva, da ne izvaja tujih dejavnosti, izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija je dvomila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za omejevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, in menila, da bi bili morda potrebni prepoved narekovanja cen in drugi ukrepi ravnanja (112).
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
PRIPOMBE GRŠKE BANKE
(156)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka predložila sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine Eurobank ni ugovarjala.
(157)
Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.
5. PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNIM POSTOPKOM PREISKAVE
5.1 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(158)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.1.1 Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka
(159)
Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je sklad HFSF maja 2012 dokapitaliziral štiri največje banke, manjši od končnega zneska, ki so ga banke potrebovale za postopno doseganje in ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenega v testu izjemnih situacij junija 2012, in 7-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz triletnega negativnega testa izjemnih situacij. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj bi se postopek dokapitalizacije zaključil s povečanji kapitalskih deležev navedenih štirih bank.
(160)
Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največje grške banke del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da pri bankah, ki ostanejo zasebne, tudi vodstvo najpogosteje verjetno ostane isto, če pa banka postane državna (tj. v lasti sklada HFSF), lahko sklad HFSF imenuje novo vodstvo, ki ga v vsakem primeru oceni grška centralna banka. Grška centralna banka je navedla, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravni odbor dokapitaliziranih bank.
(161)
Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.
(162)
Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če med drugim pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale zaradi neustrezne ocene tveganj vodstva skupine ali tržno agresivnih ukrepov.
5.1.2 Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF
(163)
Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega vmešavanja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu z odstavkom 2 člena 16C zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, katerim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Omenil je tudi upravno strukturo sklada HFSF.
(164)
Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega vmešavanja ali usklajevanja s strani države in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.
(165)
Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne sprejemajo preveč tveganih odločitev. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih, (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.
(166)
Sklad HFSF je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije in zlasti glede stopnje odplačila pomoči navedel, da je bilo odplačilo dogovorjeno s predstavniki Komisije, ECB in MDS. V navedeni dogovorjeni stopnji se je upoštevalo, da bo prva premostitvena dokapitalizacija v trajno dokapitalizacijo pretvorjena pred 30. septembrom 2012, tj. rokom, ki je bil marca 2012 določen z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah med Komisijo, ECB in MDS ter Grčijo.
(167)
Sklad HFSF je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovil, da so ukrepi, ki jih je sprejel, kot na primer tisti iz uvodne izjave 165 tega sklepa glede na visoke prejete zneske pomoči in podaljšano obdobje reševanja, ustrezni zaščitni ukrepi. Sklad HFSF je navedel tudi, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu in jasna interna navodila navedenim uradnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Sklad HFSF je nazadnje poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.
5.2 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK
(168)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.2.1 Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka
(169)
Grška centralna banka je ugotovila, da banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija v lasti sklada HFSF samostojno ni mogla zagotoviti dolgoročnejšega poslovnega načrta. Grška centralna banka je navedla tudi, da skrbno spremlja izvajanje poslovnega načrta, ki ga je sklad HFSF pripravil za banko Nea Proton Bank in predložil Komisiji, da se zagotovi možnost prodaje banke Nea Proton Bank v obdobju, ki ga določa zakon.
(170)
Grška centralna banka je glede stopnje rasti donosnosti poudarila, da naj bi bila rast največja leta 2013 (takrat naj bi se neto prihodek od obresti povečal na 55,3 milijona EUR v primerjavi z 22,7 milijona EUR leta 2012), izhajala bi zlasti iz zmanjšanja skupnih stroškov obresti in bi bila rezultat dveh dejavnikov: prenosa vezanih vlog, ki so imele v boljših pogojih visok donos in zmanjšanja skupnih neporavnanih zneskov vlog za 30 % v prvi polovici leta 2012. Grška centralna banka je poudarila tudi, da bodo od leta 2013 naprej podatki o neto prihodkih od obresti kazali na hitro rast in da ni nobenega dvoma, da bo banka Nea Proton Bank lahko izpolnila cilj.
5.2.2 Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF
(171)
Sklad HFSF je glede nujnosti ukrepov v korist banke Nea Proton Bank navedel, da je grška centralna banka ustrezen organ za odločanje o ukrepih reševanja in da je sklad HFSF vložil najmanjši znesek kapitala, potreben za regulativne namene.
(172)
Sklad HFSF je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton bank navedel okvir reševanja, na podlagi katerega je moral sklad HFSF banko Nea Proton Bank prodati v dveh letih, in se strinjal s Komisijo, da bi lahko bila banka Nea Proton Bank del večjega subjekta z uspešnim poslovanjem. Načrt prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank je temeljil na modelu „samostojnosti“, vendar je sklad HFSF pojasnil, da je bil njegov cilj pospešiti prodajo navedene banke z izboljšanjem njene privlačnosti za vlagatelje in njenih finančnih rezultatov. Sklad HFSF je menil, da so kapitalski vložki banki Nea Proton Bank omogočali upoštevanje najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti ter izboljšali njen finančni položaj in povečali njeno privlačnost za morebitno prihodnjo združitev z drugimi majhnimi bankami. Sklad HFSF je navedel tudi, da je bil dodatni kapitalski vložek potreben za kritje izgub zaradi oslabitev, povezanih s programom PSI, in višjih stroškov rezervacij za posojila.
(173)
Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank izboljšala svoje stroške financiranja in da zadrži več vlog. Banka Nea Proton Bank od Eurosistema ni odvisna že od leta 2012, svoj likvidnostni položaj pa je izboljšala. Dodatni kapitalski vložek je pripomogel k znižanju obrestnih mer za vloge in povečanju marže obrestnih mer. Banka Nea Proton Bank je del svojega portfelja posojil že prevrednotila z določanjem cen na podlagi tveganja z obrestnimi merami, ki precej presegajo stroške financiranja. Načrtovana stopnja rasti neto prihodkov od obresti bi se dosegla z zmernim širjenjem v tržnem segmentu poslovanja s podjetji in krepitvijo kakovosti portfelja.
(174)
Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank leta 2012 znatno zmanjšala svoje stroške poslovanja, da bosta njeni edini odvisni podjetji prenehali s poslovanjem, da se njena udeležba v segmentu zavarovalnih posrednikov vedno bolj zmanjšuje in da bo prenehala z dejavnostmi trgovanja za svoj račun.
(175)
Sklad HFSF je nazadnje navedel, da bi bilo izkrivljanje konkurence glede na majhen delež banke Nea Proton Bank v skupnih bančnih sredstvih Grčije in zaradi dejstva, da ne bo izvajala agresivnega zbiranja vlog, omejeno.
5.3 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK
(176)
Ministrstvo za finance je 19. julija 2013 predložilo pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.
(177)
Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT1 dodalo, da je bila točna vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko New TT Bank, določena na podlagi poročila zunanjih revizorjev v skladu z odstavkom 6 člena 63E zakona št. 3601/2007.
(178)
Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT2 podalo mnenje, da je bila v drugem programu prilagajanja za Grčijo (drugi pregled - maj 2013) zahtevana prodaja banke New TT Bank tretji osebi do 15. julija 2013.
(179)
Ministrstvo za finance je glede nadomestila ukrepov NTT1 in NTT2 ugotovilo, da ima sklad HFSF, ki je do 31. decembra 2013 financiral likvidnostno vrzel namesto sklada HDIGF, v primeru likvidacije sredstev, ki so ostala v lasti banke TT Bank, prednostni zahtevek pred drugimi nezavarovanimi upniki in da so pred zahtevkom sklada HFSF uvrščeni le zahtevki zaposlenih, ki bi prejeli 50 % svojega nadomestila. Zato je ugotovilo, da bi likvidacija navedenih sredstev koristila zlasti skladu HFSF in da bi se tako zmanjšali stroški, ki jih krije država.
(180)
Ministrstvo za finance je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank ugotovilo, da je bilo treba banko New TT Bank kot začasno kreditno institucijo v skladu s členom 63E zakona št. 3601/2007 prodati v dveh letih od njene ustanovitve. Prodaja banke New TT Bank bi bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah iz maja 2013 zaključena do 15. julija 2013, kar bi zagotovilo dolgoročni poslovni uspeh njenih dejavnosti.
6. OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZETIMI PODJETJI
6.1 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEA PROTON BANK
6.1.1 Obstoj in znesek pomoči
(181)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Skladno s to določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, če prizadene trgovino med državami članicami.
6.1.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3)
(182)
Kapitalski vložek v višini 80 milijonov EUR, ki ga je grška država maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1), grški državni vrednostni papirji v višini 78 milijonov EUR, ki jih je banka Proton Bank pridobila aprila 2009 (ukrep Pr2), in državno jamstvo, ki je bilo dano banki Proton Bank julija 2010 za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3), so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam (113). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč.
(183)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 38 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank ima koristi od ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3, saj so prispevali k stabilizaciji in nadaljevanju gospodarskih dejavnosti, ki so bile prenesene nanjo in jih drugače ne bi bilo več. Zato Komisija meni, da so ukrepi koristili gospodarskim dejavnostim, prenesenim na banko Nea Proton Bank.
6.1.1.2 Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank (ukrep NP1)
(184)
Komisija je že v uvodnih izjavah 31 do 37 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da ukrep NP1, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 38 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka Nea Proton Bank gospodarska upravičenka zadevnega ukrepa, saj vključuje gospodarske dejavnosti banke Proton Bank, ki zaradi prejete pomoči obstaja še naprej.
6.1.1.3 Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala sklada HFSF in vložku dodatnega delniškega kapitala sklada HFSF v letu 2012 (ukrep NP2)
(185)
Komisija je že v uvodnih izjavah 41 do 43 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in dodatni kapitalski vložki, predvideni ob sprejemanju navedenega sklepa, v skupnem znesku 300 milijonov EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 93 tega sklepa, je sklad HFSF od morebitnih dodatnih 300 milijonov EUR v kapitalu končno prispeval 265 milijonov EUR v letu 2012, s čimer se znesek skupne pomoč v obliki dokapitalizacije v letih 2011 in 2012 poveča na 515 milijonov EUR (ukrep NP2).
6.1.1.4 Obstoj pomoči pri kapitalskem vložku sklada HFSF v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini (NP3)
(186)
Komisija meni, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF dodelil banki Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(187)
Kapitalski vložek je zagotovil sklad HFSF, tj. subjekt, ki ga je ustanovila in ga financira Grčija za podporo bankam in je bil torej ustanovljen z državnimi sredstvi. Poleg tega je ukrep po naravi izbiren, saj je upravičenka kapitalskega vložka samo banka Nea Proton Bank.
(188)
Posredovanje zagotavlja banki Nea Proton Bank tudi jasno prednost, saj ji omogoča nadaljevanje bančnega poslovanja. Banka Nea Proton Bank, ki je imela globoko negativni kapital, bi šla brez kapitalskega vložka v stečaj. V takšnih okoliščinah banke Nea Proton Bank ne bi bilo mogoče prodati in vključiti v večji subjekt. Poleg tega dokapitalizacija ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, dokapitalizacija v višini 395 milijonov EUR je omogočila prodajo banke Nea Proton Bank za ceno enega eura. Zasebni vlagatelj se ne bi odločil za dokapitalizacijo in bi pustil, da gre banka Nea Proton Bank v stečaj, s čimer bi bilo prihranjenih 395 milijonov EUR.
(189)
Banka Nea Proton Bank konkurira drugim bankam, tudi odvisnim podjetjem tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Zato kapitalski vložek vpliva na trgovino med državami članicami in morda izkrivlja konkurenco.
(190)
Komisija zato ugotavlja, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Upravičenka ukrepa NP3
(191)
Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 188, Komisija banko Nea Proton Bank šteje za upravičenko kapitalskega vložka v višini 395 milijonov EUR, ker ji je pomoč omogočila nadaljevanje gospodarskih dejavnosti v skupini.
(192)
Pri vprašanju, ali prodaja banke Nea Proton Bank vključuje državno pomoč skupini v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Zlasti mora proučiti, ali: (i) je bil postopek prodaje odprt in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala pod tržnimi pogoji in (iii) je finančna institucija ali vlada kar se da povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.
(193)
Skupina je pridobila delnice banke Nea Proton Bank, ker je predložila edino veljavno ponudbo v nediskriminacijskem razpisnem postopku, ki je bil odprt za druge banke in finančne institucije. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi bankami, finančnimi institucijami in sponzorji, vendar so samo štirje izrazili zanimanje za nakup banke Nea Proton Bank, pri čemer sta le dva, skupina in hedge sklad (114), predložila končni ponudbi. Ponudba skupine je bila edina, ki je bila skladna s pismom o postopku sklada HFSF.
(194)
Komisija meni, da je bil razpis odprt in nediskriminacijski, saj je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami ter vnaprej določil zahteve in finančni okvir, ki so jih morale izpolnjevati ponudbe, da bi bile veljavne. Komisija zato ugotavlja, da ji takšen razpisni postopek omogoča, da lahko izključi obstoj pomoči kupcu.
(195)
Skupina je plačala vložek enega eura, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo pred prodajo dokapitaliziral banko Nea Proton Bank. Negativna cena (to pomeni upoštevanje dokapitalizacije banke Nea Proton Bank tik pred prodajo) ne izključuje možnosti, da izraža prodajna cena tržno vrednost podjetja (115), ker je bil neto lastniški kapital banke Nea Proton Bank jasno negativen in je bilo pričakovati, da bo imela banka še naprej izgubo. Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene podjetja. Zato Komisija v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, točko 20 Sporočila o prestrukturiranju in svojo prakso odločanja (116) ugotavlja, da je bila prodajna cena tržna in da se lahko pomoč skupini izključi.
6.1.1.5 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(196)
Komisija na podlagi uvodnih izjav 182 do 190 meni, da ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 ter NP1, NP2 in NP3 izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državno pomoč. V zvezi z ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 Komisija ugotavlja, da se lahko šteje, da je njihova upravičenka tudi banka Nea Proton Bank, ki vključuje dejavnosti, ki prispevajo k nadaljevanju dejavnosti banke Proton Bank, saj so bile pozneje prenesene na banko Nea Proton Bank. Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 184, je upravičenka ukrepa NP1 banka Nea Proton Bank, ki vključuje prenesene dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank je tudi upravičenka ukrepov NP2 in NP3.
(197)
Zato Komisija ugotavlja, da so dejavnosti banke Nea Proton Bank poleg državnih jamstev v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejele tudi državno pomoč v obliki kapitalske podpore v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3), kot je povzeto v preglednici 9.
Preglednica 9
Pregled skupne pomoči, ki sta jo prejeli banki Proton Bank in Nea Proton Bank
Upravičenke pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Znesek pomoči (v milijonih EUR)
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr1
dokapitalizacija
80
Dejavnosti banke Nea Proton Bank
NP1
financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB
1 121,6
NP2
dokapitalizacija
515
NP3
dokapitalizacija
395
Skupna dodeljena finančna pomoč
2 111,6
Upravičenka pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr2
obligacijsko posojilo
78
Pr3
jamstvo
149,4
Skupna likvidnost dodeljene pomoči
227,4
6.1.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(198)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(199)
Komisija je potrdila, da lahko nastane zaradi svetovne finančne krize resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je Komisija potrdila v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, ob upoštevanju ponovitve izjemne situacije na finančnih trgih, izpolnjeni. Takšno stališče je potrdila s sprejetjem Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (117) in Sporočila o bančništvu iz leta 2013 (118).
(200)
V zvezi z grškim gospodarstvom je Komisija v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jo je odobrila Grčija posameznim bankam (119), potrdila, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam ustrezna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(201)
Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti:
(a) primernost : pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu; to se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b) nujnost : ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja; zato mora biti določen v najnižji možni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c) sorazmernost : pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjše potrebno, da bi se dosegli cilji ukrepa.
(202)
Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(203)
Sporočilo o dokapitalizaciji (120) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
(204)
Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (121), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju bo upoštevala vse ukrepe iz preglednice 7.
6.1.3 Ocena združljivosti ukrepov pomoči v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.1.3.1 Združljivost ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008
(205)
Ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam. Ukrepi na podlagi navedenega programa so bili v odločbi Komisije z dne 19. novembra 2008 razglašeni za združljive z notranjim trgom.
6.1.3.2 Združljivost ukrepov NP1 in NP2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(206)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton odobrila ukrepa NP1 in NP2 kot pomoč za reševanje. Vendar kot je navedeno v uvodni izjavi 142, je Komisija izrazila pomisleke o nujnosti zneska iz ukrepa NP2, in sicer, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje, in zato podvomila, da je takšna samostojna vzpostavitev najcenejša možnost. Ti pomisleki so bili odpravljeni s prodajo banke Nea Proton Bank skupini 15. julija 2013. S prodajo banke Nea Proton Bank v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku skupini se plačilo skupine šteje za tržno ceno. Zato je bil znesek lastniškega kapitala, ki ga je vložila država pred prodajo, nujen za uspešno prodajo. Vključitev banke Nea Proton Bank v dejavnosti skupine bo glede na načrt prestrukturiranja, ki ga je skupina predložila Komisiji, rešila vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank.
6.1.3.3 Združljivost ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.1.3.3.1 Primernost
(207)
V zvezi s primernostjo ukrepa NP3, tj. kapitalskega vložka sklada HFSF v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, Komisija meni, da je ukrep primeren, ker je pomagal ohraniti dejavnosti banke Nea Proton Bank. Te dejavnosti ne bi bilo mogoče nadaljevati brez pomoči sklada HFSF, ker je bil lastniški kapital banke Nea Proton Bank ob njeni prodaji negativen in je še naprej beležila izgubo. Banke Nea Proton Bank brez predhodne dokapitalizacije ne bi kupila nobena banka. Zato ukrep omogoča ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija meni, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.
6.1.3.3.2 Nujnost
(208)
V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.
(209)
Kot je grška centralna banka navedla v svojem pismu z dne 19. julija 2013, bi lahko likvidacija banke Nea Proton Bank povzročila širitev negativnih učinkov, sprožitev nove sistemske krize in zmanjšanje zaupanja v bančni sistem, ki je bilo nedavno, po končanju postopka dokapitalizacije, ponovno vzpostavljeno. Komisija meni, da takšni elementi stabilnosti podpirajo nujnost ukrepa NP3.
(210)
Kar zadeva obseg posredovanja, je bila višina 395 milijonov EUR določena z odprtim in nediskriminacijskim razpisnim postopkom. Skupina je opravila skrbni pregled banke Nea Proton Bank. Ponudba skupine, ki je zahtevala dokapitalizacijo v višini 395 milijonov EUR pred nakupom banke Nea Proton Bank, je bila izračunana tako, da izpolnjuje najnižji možni količnik kapitalske ustreznosti v višini 9 % in omogoča zagotovitev dodatnih 119 milijonov EUR, potrebnih zaradi pričakovanih dodatnih izgub iz posojil in pričakovanih izgub pred davkom do leta 2016. Komisija ugotavlja, da je bila pomoč v višini 395 milijonov EUR nujna.
(211)
Kar zadeva vračilo pomoči, sklad HFSF ne bo izterjal denarja, saj je bila prodajna cena en euro. Njegov prispevek je podoben nepovratnim sredstvom. Kot je navedeno v točki 44 Sporočila o dokapitalizaciji, se lahko nezadostno odplačana dokapitalizacija sprejme le v primeru bank v težavah, ki ne morejo plačati nobenega nadomestila. Komisija meni, da je to veljalo za banko Nea Proton Bank. Zaradi nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje v skladu s Sporočilom o dokapitalizaciji.
(212)
Ukrep kot pomoč za reševanje je torej po višini in obliki nujen za doseganje cilja omejitve motenj v grškem bančnem sistemu in celotnem gospodarstvu.
6.1.3.3.3 Sorazmernost
(213)
Komisija ugotavlja, da so bile po združitvi s prevzemom banke Nea Proton Bank s skupino gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank prenesene na skupino. Dejstvo, da pomoč rešuje navedene gospodarske dejavnosti, bi lahko teoretično povzročilo izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija opozarja na majhnost banke Nea Proton Bank in postopek prodaje, v katerem so imeli konkurenti možnost predložitve ponudbe za banko Nea Proton Bank. Takoj po prenosu gospodarskih dejavnosti banke Nea Proton Bank bodo te tudi popolnoma vključene v skupino in bodo prenehale obstajati kot ločena gospodarska dejavnost ali konkurent. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.1.3.3.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(214)
Komisija zato ugotavlja, da je ukrep NP3 primeren, nujen in glede na temeljito prestrukturiranje, predvideno za skupino, ki je zdaj prevzela gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank, sorazmeren s predvidenim ciljem.
6.1.4 Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o prestrukturiranju
(215)
V uvodnih izjavah 60, 61, 78 in 79 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija v zvezi z ukrepi NP1 in NP2 ugotovila, da banka Nea Proton Bank verjetno ne bo mogla vrniti prejete državne pomoči, in poudarila, da je zaradi tega potrebno temeljito prestrukturiranje. V uvodni izjavi 211 je Komisija v zvezi z nadomestilom za ukrep NP3 ugotovila, da zaradi prodajne cene banke Nea Proton v višini enega eura sklad HFSF ne bo izterjal ničesar od 395 milijonov EUR, vloženih tik pred prodajo (ukrep NP3). Prav tako Grčija ne bo izterjala ničesar od prednostnih delnic, ki so bile izdane maja 2009, saj so z njimi povezane terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev ostale v likvidirani banki Proton Bank. Komisija zato ugotavlja, da je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.1.4.1 Dolgoročna uspešnost izvajanja dejavnosti banke Nea Proton Bank zaradi njene prodaje
(216)
Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi. Države članice bi lahko zato spodbujale izstop neuspešnih subjektov, pri čemer mora postopek izstopa potekati v ustreznem časovnem okviru, ki ohranja finančno stabilnost.
(217)
V sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka Nea Proton Bank ponovno samostojno vzpostavila svojo dolgoročno uspešnost poslovanja, in poudarila sinergije, ki bi jih bilo mogoče doseči z vključitvijo banke v velik finančni subjekt.
(218)
V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. V skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah je bilo treba doseči nadaljnjo konsolidacijo bančnega sektorja, sklad HFSF pa je moral banko Nea Proton Bank prodati do 15. julija 2013.
(219)
Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zaradi prenosa dejavnosti banke Nea Proton Bank na skupino je bilo mogoče ponovno vzpostaviti njihovo dolgoročno uspešnost izvajanja. Poleg tega je zaradi dejstva, da je banka Nea Proton Bank popolnoma vključena v skupino in je prenehala obstajati kot samostojni konkurent, potrebno temeljito prestrukturiranje, ki se zahteva zaradi nezadostnega vračila državne pomoči.
6.1.4.2 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(220)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton dvomila, da so bili stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji znesek. Ti dvomi izhajajo iz ugotovitev, da banka Nea Proton Bank ne bi mogla ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročne uspešnosti poslovanja, ne da bi nastali visoki stroški. Vključitev banke Nea Proton Bank v skupino, ki je večji subjekt z informacijsko infrastrukturo in strukturo obvladovanja tveganj, je rešila te dvome. Prodaja skupini prispeva k omejitvi stroškov prestrukturiranja na najnižji znesek.
(221)
V zvezi s prispevkom delničarjev in imetnikov podrejenega dolga k stroškom prestrukturiranja je Komisija že v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko Nea Proton Bank, temveč so ostali v okviru banke Proton Bank, tj. subjekta v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.
6.1.4.3 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(222)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranja določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(223)
V zvezi z zneskom prejete pomoči Komisija opozarja na znesek skupne pomoči, ki je bila poleg državne likvidnostne podpore v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejeta v obliki kapitala v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3). Ukrep Pr1 je ustrezal 4,6 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank v zadevnem času. Ukrep NP1, tj. financiranje likvidnostne vrzeli s prenosom dejavnosti z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, je ustrezal približno 36 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank na koncu leta 2010 ali 84 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložek začetnega delniškega kapitala sklada HFSF v banko Nea Proton Bank, ki je bil del ukrepa NP2, je ustrezal približno 18,8 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložki dodatnega delniškega kapitala, ki so del ukrepa NP2, so ustrezali približno 34,2 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. decembra 2012 (122)). Kot je navedeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka za banko New Proton, sta pomenila ukrepa NP1 in NP2 več kot 50 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank ali več kot 130 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank. Vložek delniškega kapitala pred prodajo skupini, tj. ukrep NP3, je ustrezal približno 48,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. maja 2013). Zaradi teh zneskov pomoči in nevračila pomoči je potrebno precejšnje zmanjšanje prisotnosti upravičenke na trgu.
(224)
Komisija je v uvodni izjavi 82 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton v zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka Nea Proton Bank, poudarila, da je banka Proton Bank zelo majhna (približno 1-odstotni tržni delež skupnih sredstev grških bank) in so bila zato sredstva in obveznosti banke Proton Bank, ki so bili preneseni na banko Nea Proton Bank, razmeroma majhni glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki Nea Proton Bank, omejeno.
(225)
Poleg tega so bile dejavnosti Nea Proton Bank konkurentom ponujene na javni dražbi. Po prodaji banke Nea Proton Bank je ta prenehala obstajati kot samostojni konkurent, saj je bila popolnoma vključena v skupino.
(226)
Komisija ugotavlja, da glede na majhnost banke Nea Proton Bank, odprt prodajni postopek in dejstvo, da banka Nea Proton Bank ne bo več obstajala kot samostojni konkurent, kljub zelo velikemu znesku in nevračilu pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.1.4.4 Sklepna ugotovitev o združljivosti s Sporočilom o prestrukturiranju
(227)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 216 do 226 Komisija ugotavlja, da prodaja banke Nea Proton Bank in njena vključitev v skupino omogočata dolgoročno uspešno poslovanje banke, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(228)
Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 7 se morajo zato razglasiti za združljive z notranjim trgom.
6.2 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEW TT BANK
6.2.1 Obstoj in znesek pomoči
(229)
Komisija mora oceniti, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.2.1.1 Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli prenesenih sredstev in obveznosti banke T Bank (ukrep T)
(230)
Komisija je že v uvodnih izjavah 26 do 32 sklepa o začetku postopka za banko T Bank ugotovila, da ukrep T, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Bank TT, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 33 navedenega sklepa je Komisija menila, da imajo gospodarske dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank, koristi od državne pomoči, saj so se zaradi prejete pomoči nadaljevale.
6.2.1.2 Obstoj pomoči pri dokapitalizaciji, dodeljene banki TT Bank na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep TT)
(231)
Kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je grška država namenila banki TT Bank (ukrep TT), je bil dodeljen na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam (123). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč. Ukrep TT je zato pomenil pomoč banki TT Bank.
(232)
Kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 98 sklepa o začetku postopka za banko New TT, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti, ki so se pred tem izvajale v banki TT Bank, vključno z banko T Bank.
6.2.1.3 Obstoj pomoči pri financiranju likvidnostne vrzeli banke New TT Bank (ukrep NTT1)
(233)
Komisija je že v uvodnih izjavah 53 do 57 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT1, tj. posredovanje sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli banke New TT Bank, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 54 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka New TT Bank gospodarska upravičenka, saj so v banko New TT Bank vključene gospodarske dejavnosti banke TT Bank, ki zaradi prejete pomoči obstajajo še naprej.
6.2.1.4 Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala (ukrep NTT2)
(234)
Komisija je že v uvodnih izjavah 49 do 52 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT2, tj. začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR, ki ga je vložil sklad HFSF v banko New TT Bank, pomeni državno pomoč banki New TT Bank v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.2.1.5 Obstoj pomoči skupini kot pridobiteljici banke New TT Bank
(235)
Skupina je v odprtem in nediskriminacijskem razpisnem postopku pridobila delnice banke New TT Bank. Glede na informacije, ki so jih grški organi predložili 15. julija 2013, je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi tujimi in grškimi bankami ter vlagatelji, vendar so končno ponudbo predložile le štiri največje grške banke. Na podlagi dejstva, da je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami, lahko Komisija sklene, da je bil razpisni postopek odprt in nediskriminacijski. Ponudba skupine se je glede na znesek in vrsto ponujenega plačila štela za najboljšo.
(236)
Natančneje, skupina se je dogovorila, da bo skladu HFSF plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Druga najvišja ponudba je bila gotovinska ponudba v višini 500 milijonov EUR. Torej je bila za 26,58 % nižja od ponudbe skupine. Glede na pismo grške centralne banke z dne 8. julija 2013 se nobena gotovinska ponudba domače banke ni mogla upoštevati, kolikor je bila odvisna od financiranja iz Eurosistema, še zlasti, če je prejela izredno likvidnostno pomoč. Zato druga najvišja ponudba ni bila v skladu z zahtevami grške centralne banke.
(237)
Opozoriti je treba tudi, da je v skladu s prodajno pogodbo sklad HFSF prejel 1 418,75 milijona novih navadnih delnic skupine po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico (124). Delež sklada HFSF v skupini se je s 93,55 % povečal na 95,23 %.
(238)
Zato Komisija ugotavlja, da prevzem ne pomeni pomoči kupcu.
6.2.1.6 Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči
(239)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da pomenijo ukrepi T, TT, NTT1 in NTT2 državno pomoč. V zvezi z ukrepom T Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke T Bank, ker so bile prenesene na banko TT Bank, pozneje pa na banko New TT Bank. V zvezi z ukrepom TT Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke TT Bank, te pa so bile prenesene na banko New TT Bank. Upravičenka ukrepov NTT1 in NTT2 je banka New TT Bank.
(240)
Zato Komisija ugotavlja, da so bile gospodarske dejavnosti banke T Bank zaradi dejstva, da so bile vključene v banko TT Bank in pozneje v banko New TT Bank, deležne pomoči v obliki dokapitalizacije v višini 677 milijonov EUR, dejavnosti, ki jih je opravljala banka TT Bank in so bile vključene v banko New TT Bank, pa so bile deležne državne pomoči v obliki kapitalske podpore v višini 4 457,96 milijona EUR (ukrepi TT, NTT1 in NTT2).
Preglednica 10
Pregled skupne pomoči, ki so jo prejele banke T Bank, TT Bank in New TT Bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Opis
Znesek pomoči (v milijonih EUR)
Dejavnosti banke T-Bank
T
financiranje likvidnostne vrzeli s T na TT
677
Dejavnosti banke TT Bank
TT
dokapitalizacija
224,96
Dejavnosti banke New TT Bank
NTT1
financiranje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank
3 732,6
NTT2
začetni delniški kapital
500
6.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(241)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(242)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 199 in 200, je treba ukrepe pomoči grškim bankam zdaj oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(243)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, torej mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(244)
Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(245)
Sporočilo o dokapitalizaciji (125) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
(246)
Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (126), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine bo v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe iz preglednice 8.
6.2.3 Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.2.3.1 Združljivost ukrepa T s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(247)
Komisija je v sklepu o banki T Bank v zvezi z ukrepom T ugotovila, da posredovanje izpolnjuje pogoje iz člena 107(3)(b) Pogodbe, in sklenila, da je združljivo z notranjim trgom, saj bi se s tem zagotovila finančna stabilnost za obdobje šestih mesecev od datuma sprejetja navedenega sklepa. Grški organi niso predložili posodobljenega načrta prestrukturiranja za banko TT Bank, pri katerem bi bila upoštevana vključitev dejavnosti banke T Bank v banko TT Bank pred koncem tega šestmesečnega obdobja. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 83 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da je bila nepredložitev takšnega načrta razumljiva, ker je bila odločitev sprejeta v času, ko naj bi bila banka TT Bank rešena. Ker so grški organi januarja 2013 predložili načrt prestrukturiranja za banko New TT Bank, njegovo posodobitev pa marca 2013, pri čemer oba načrta obravnavata dejavnosti, prenesene z banke T Bank na banko TT Bank, je Komisija v sklepu o začetku postopka za banko New TT začasno, do sprejetja končne odločitve o ukrepih T, TT, NTT1 in NTT2, potrdila ukrep T kot pomoč za reševanje.
6.2.3.2 Združljivost ukrepa TT s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008
(248)
Komisija je že v odločbi z dne 19. novembra 2008 (127) ugotovila, da je ukrep TT, dodeljen maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam, kot pomoč za reševanje združljiv s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008. Odločba z dne 19. novembra 2008 ni upoštevala Sporočila o dokapitalizaciji, ker takrat še ni bilo sprejeto.
6.2.3.3 Združljivost ukrepov NTT1 in NTT2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(249)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT odobrila ukrepa NTT1 in NTT2 kot pomoč za reševanje.
6.2.4 Združljivost ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju
6.2.4.1 Pomanjkanje primernega vračila pomoči: upoštevati pri ocenjevanju skladno s Sporočilom o prestrukturiranju
(250)
Komisija je v uvodni izjavi 45 sklepa o banki T Bank opozorila, da sklada HDIGF in HFSF verjetno ne bosta izterjala denarja in je zato financiranje likvidnostne vrzeli z banke T Bank na banko TT Bank podobno nepovratnim sredstvom. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka za banko New TT, bi lahko sklad HFSF pričakoval, da bo izterjal le del svojega vložka začetnega delniškega kapitala v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2). Komisija je tudi ugotovila, da ne bo plačano nadomestilo za sklad HFSF za kritje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) in je zelo malo verjetno, da bi sklad HFSF veliko izterjal od 3,7 milijarde EUR. Nazadnje Komisija v zvezi z ukrepom TT ugotavlja, da država najverjetneje ne bo izterjala ničesar, ker so njene terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, povezane s prednostnimi delnicami, ki so bile izdane maja 2009, ostale v banki TT Bank, za katero se je začel likvidacijski postopek.
(251)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 77 in 102 sklepa o začetku postopka za banko New TT, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.2.4.2 Dolgoročna uspešnost dejavnosti banke New TT Bank zaradi njene prodaje
(252)
Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o redni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi.
(253)
V oddelku 3.2.4.1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka New TT Bank ponovno samostojno vzpostavila dolgoročno uspešnost svojega poslovanja in dosegla načrtovano rast prihodka. Poudarila je tudi, da je banka New TT Bank sprejela le omejeno število ukrepov za ustvarjanje dobička in da ni sprejela ukrepov za znižanje stroškov zaposlenih in racionalizacijo mreže podružnic. Navedla je tudi sinergije, ki bi lahko bile dosežene z vključitvijo banke New TT Bank v velik finančni subjekt.
(254)
V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. Poleg tega je bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah prodaja banke New TT Bank prednostni ukrep, ki upošteva javni interes, finančno stabilnost in zaščito sredstev sklada HFSF.
(255)
Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zato je zaradi dejstva, da so dejavnosti banke New TT Bank zdaj prenesene v skupino, omogočena ponovna vzpostavitev njihovega dolgoročnega uspešnega izvajanja. Banka New TT Bank preneha obstajati kot samostojni konkurent. Operativno združenje banke New TT Bank in skupine je bilo končano 14. aprila 2014. Mreža podružnic z blagovno znamko „Hellenic Postbank“ se bo zmanjšala (skupina namerava obdržati blagovno znamko „Hellenic Postbank“ za nekatere podružnice, blagovna znamka „T-bank“ ne bo ohranjena, mreža podružnic „T-bank“ pa bo skoraj v celoti zaprta), tudi s popolno operativno vključitvijo zalednih služb in drugih dejavnosti glavne poslovalnice v skupino. Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo temeljito prestrukturiranje, kot se zahteva zaradi nezadostnega vračila pomoči, doseženo.
6.2.4.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(256)
Skrbi Komisije iz uvodne izjave 99 sklepa o začetku postopka za banko New TT, in sicer ali so se stroški prestrukturiranja zvišali zaradi samostojnega prestrukturiranja banke New TT Bank, so bile rešene s sistemom prostovoljnega izstopa (128), ki ga je samostojno izvedla banka New TT Bank julija 2013, in s prodajo banke New TT Bank skupini. Natančneje, racionalizacija mreže podružnic, popolna vključitev banke T Bank in popolna operativna vključitev banke New TT Bank v skupino omejujejo stroške prestrukturiranja na najnižji znesek.
(257)
V zvezi s porazdelitvijo bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga je Komisija že v uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko New TT Bank, temveč so ostali v banki TT Bank, torej subjektu v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.
(258)
Meni tudi, da so stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji potrebni znesek in da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena. Vendar kot je bilo ugotovljeno že v uvodni izjavi 251, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.2.4.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(259)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranju določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(260)
V zvezi z zneskom prejete pomoči je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila, da je prejela banka New TT Bank 4,6 milijarde EUR pomoči (ukrepa NTT1 in NTT2), kar pomeni več kot 70 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke TT Bank in več kot 90 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke New TT Bank. Komisija je še opozorila, da je banka TT Bank (tj. pravna oseba, ki je pred tem opravljala dejavnosti, ki so bile vključene v banko New TT Bank) pred tem prejela pomoč v okviru programa pomoči grškim bankam (129), saj je prejela prvi kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR v obliki prednostnih delnic (ukrep TT), kar je bilo enako približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kar zadeva reševanje banke T Bank, so bile njene dejavnosti prenesene na banko TT Bank, za kar je prejela pomoč za reševanje v višini približno 678 milijonov EUR (ukrep T), kar je bilo enako 37,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke T Bank na referenčni datum združitve (31. marec 2011). Zaradi teh zneskov in nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje.
(261)
Po drugi strani pa je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila na okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena. Natančneje, zdi se, da razlog za precejšnji del izgub banke TT Bank v zadnjih letih niso tvegane dejavnosti, ampak lastništvo grških državnih obveznic. Komisija je ugotovila tudi, da je razlog za visoke izgube iz posojil zaradi posojanja gospodinjstvom in družbam zlasti izredno globoka ter dolgotrajna recesija in ne tvegana posojilna praksa. Zato se zdi, da pomoč nekoliko izkrivlja konkurenco. Vendar je Komisija ugotovila, da je imela banka TT Bank sorazmerno s svojo velikostjo veliko več grških državnih obveznic kot druge grške banke, kar kaže na neustrezno tveganje.
(262)
Kot je bilo navedeno, je banka New TT Bank prenehala obstajati kot samostojni konkurent, ki določa svojo politiko samostojno. Načrt prestrukturiranja skupine temelji na predpostavki o popolni vključitvi banke New TT Bank, tudi če bo skupina za nekatere podružnice in produkte še naprej uporabljala blagovno znamko „Hellenic Postbank“.
(263)
V zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka New TT Bank, je Komisija v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka za banko New TT poudarila, da je banka TT Bank srednje velika grška banka (približno 6-odstotni depozitni delež) in so bila zato sredstva in obveznosti banke TT Bank, ki so bila prenesena na banko New TT Bank, razmeroma majhna glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, precej omejeno.
(264)
Načrtovano zmanjševanje velikosti mreže podružnic blagovne znamke „Hellenic Postbank“ z ukinitvijo približno 50 podružnic (130) od 196 potrjuje oceno v uvodni izjavi 263, in sicer da se lahko izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, šteje za precej omejeno.
(265)
Poleg tega so bile dejavnosti New TT Bank konkurentom ponujene na odprti in nediskriminacijski dražbi.
(266)
Precejšnji del ukrepov pomoči NTT1 in NTT2 je bil potreben zaradi odpisa dolga državi (v obliki programa PSI) ter izredno dolgotrajne recesije, in ne zaradi neustrezne posojilne prakse. Poleg tega je bil obseg dejavnosti banke New TT Bank majhen, prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski, banka New TT Bank pa bo prenehala obstajati kot samostojni konkurent. Zato Komisija ugotavlja, da kljub velikemu znesku pomoči in neustreznemu vračilu dodeljene državne pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.2.4.5 Sklepna ugotovitev o združljivosti ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju
(267)
Komisija ugotavlja, da prodaja New TT Bank skupini in s tem povezano prestrukturiranje zagotavljata, da banka New TT Bank dolgoročno uspešno posluje, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek in ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(268)
Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 8 se morajo razglasiti za združljive z notranjim trgom.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(269)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči in ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(270)
Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (131) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru programa, pomoč. Znesek neodplačanih jamstev je 15. aprila 2011 znašal 13 600 milijonov EUR in je 30. novembra 2013 dosegel 13 932 milijonov EUR. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A)
(271)
Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije v navedenem programu, pomenila pomoč. Skupina je prejela 950 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je enako 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine (132).
(272)
Grčija je leta 2010 uvedla več sprememb tehničnih parametrov navedenih prednostnih delnic. Glede na to, da se je s temi spremembami zvišalo nadomestilo državi, saj se kupon vsako leto zviša za 2 %, če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih, Komisija ugotavlja, da spremembe tehničnih parametrov skupini ne zagotavljajo nobene prednosti in zato ne vključujejo dodatne državne pomoči.
7.1.2 Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(273)
Komisija je v točki 51 Sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč banki z državnim jamstvom pomeni pomoč, saj ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, in sicer predvsem zaradi dejstva, da je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi podpornimi ukrepi.
(274)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) Pogodbe. Ker ta ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Zato ukrep vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Ukrep je selektiven, saj je izredna likvidnostna pomoč omejena na bančni sektor. Poleg tega izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izkrivlja konkurenco, saj skupini omogoča, da še naprej deluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga. Prednost, zagotovljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami, saj je skupina dejavna v drugih državah članicah in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile lahko zainteresirane za delovanje v Grčiji.
(275)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. 31. decembra 2012 je znašal približno 12 milijard EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih iz sklada HFSF
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(276)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 3 970 milijonov EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(277)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.
(278)
Kar zadeva obstoj prednosti, se je delež kapitala skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega nadomestilo ukrepa B2 sestavljajo natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatna provizija v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj je bil na voljo samo skupini.
(279)
Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala kapitalske zahteve, kar je povzročilo izkrivljanje konkurence. Poleg tega bi lahko ukrep B2 prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(280)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 341 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(281)
Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF prejema sredstva od države. Zato Komisija ugotavlja, da pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so točno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital v višini do 528 milijonov EUR.
(282)
Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponente pomirilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala, oziroma, da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagatelje pomirila, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga.
(283)
Poleg tega bi lahko ukrep B3 prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(284)
Zato ukrep B3 pomeni pomoč in so ga grški organi 27. decembra 2012 priglasili kot državno pomoč.
7.1.3.4 Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(285)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4) je preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 5 839 milijonov EUR. Ukrep B4 je preoblikovanje že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.
(286)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. Komisija v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah, kot sta Romunija in Bolgarija. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali prodaje podjetij. Poleg tega zavarovalniške dejavnosti skupine v Grčiji konkurirajo dejavnostim odvisnih podjetij zavarovalnic iz drugih držav članic. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep B4 zato pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4
(287)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, je 5 839 milijonov EUR, kar je tudi znesek državne podpore, ki je bil skupini dejansko izplačan iz sklada HFSF.
(288)
V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, oziroma, ali naj se uporabi raven na začetku ali raven na koncu tega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni pokritju potrebe po kapitalu, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Z drugimi besedami, potrebe po kapitalu, ki so jih pokrili navedeni ukrepi, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka potreb grških bank po kapitalu od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni prilagodila navzgor ali navzdol glede na pridobitve teh bank. Ta dejavnik potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.
(289)
Prva in druga premostitvena dokapitalizacija in pismo o zavezi so skupaj znašali 5 839 milijonov EUR. Ta znesek je enak 13,8 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.
7.1.3.6 Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(290)
Skupina je 31. marca 2014 prejela pismo o zavezi sklada HFSF, s katerim se je ta zavezal k udeležbi pri povečanju delniškega kapitala skupine za znesek do 2 864 milijonov EUR (ukrep C). Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 277, ta ukrep vključuje uporabo državnih sredstev. Ukrep pomeni prednost za skupino, saj zagotavlja, da bo lahko pridobila potrebni kapital, kar bo pomirilo deponente in skupini olajšalo zbiranje kapitala zasebnih vlagateljev.
(291)
Če zasebni vlagatelji ne bodo vpisali celotnega zneska povečanja kapitala, bo moral sklad HFSF izpolniti zavezo iz pisma o zavezi in dejansko vložiti kapital v skupino. Tak kapitalski vložek bi v primerjavi s pismom o zavezi pomenil večjo prednost v korist skupine. Za razliko od samega pisma o zavezi dejanski kapitalski vložek zviša kapitalsko ustreznost skupine.
(292)
Niti pismo o zavezi niti njegova morebitna izvedba v obliki dejanskega kapitalskega vložka nista skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tudi če bi sklad HFSF nove delnice kupil po enaki ceni kot zasebni vlagatelji, se okoliščine udeležbe sklada močno razlikujejo od okoliščin udeležbe zasebnih vlagateljev, ki bodo vpisali nove delnice. Sklad HFSF se je zavezal, da bo po potrebi vpisal celotni znesek povišanja delniškega kapitala, preden se kateri koli zasebni vlagatelj uradno zaveže k nakupu delnic. Zasebni vlagatelji, ki bodo kupili nove delnice, bodo prepričani, da bo skupina v vsakem primeru zbrala celotni znesek potrebnega kapitala, saj bo sklad HFSF deloval kot finančna podpora in kupil vse delnice, ki jih zasebni vlagatelji ne bodo vpisali. Poleg tega bo sklad HFSF sodeloval le, če bo zanimanje zasebnih vlagateljev za nakup po najnižji ceni iz objavljenega razpona cen nezadostno. Tako bo sklad HFSF zagotovil kapital, ki ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu, po enaki ceni za delnico. Zato sklad zagotavlja kapital v znesku ali po ceni, ki je trg ni pripravljen zagotoviti.
(293)
Ukrep C je selektiven, saj je bil dodeljen samo skupini. Položaj skupine se je okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve, ki jih je določila grška centralna banka. Zato ukrep zagotavlja prednost, ki izkrivlja konkurenco. Poleg tega bi lahko ukrep C prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(294)
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek pomoči, vključene v tem ukrepu, je 2 864 milijonov EUR, kar je enako 7,5 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. decembra 2013 (133).
(295)
Če bo sklad HFSF izpolnil zavezo in dejansko vložil dodatni kapital v skupino, bo povečal prednost za skupino in izkrivljanje konkurence, vendar ne bo zvišal nominalnega zneska pomoči (134).
7.1.4 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(296)
Ukrepi A, B1, B2, B3, B4 in C so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Preglednica 11
Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela skupina
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč/tveganju prilagojena aktiva
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
950 milijonov EUR
2 %
B1, B2, B3, B4
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Dokapitalizacija iz pomladi 2013
Kapitalska podpora
5 839 milijonov EUR
13,8 %
C
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014
Zaveza za zagotovitev kapitalske podpore
2 864 milijonov EUR
7,5 %
Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini
9 653 milijonov EUR
15,8 %
Skupni kapital, izplačan skupini
6 789 milijonov EUR [bi lahko znašal 9 653 milijonov EUR, če bo moral sklad HFSF zagotoviti celotni znesek povečanja kapitala iz aprila 2014]
23,7 %
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
13 932 milijonov EUR
30. novembra 2013
L2
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom
Sredstva in jamstvo
12 000 milijonov EUR
31. decembra 2012
Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini
25 932 milijonov EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(297)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 200, je treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (135).
(298)
Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(299)
Navodila glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(300)
V Sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.
(301)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 1. avgustu 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)
(302)
Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter odobritvi sprememb in podaljšanj programa (136). Kakršno koli prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(303)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, treba pa jo je oceniti na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(304)
Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(305)
Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 1. avgustom 2013, zato ne spadajo na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.2.5 Pravna podlaga za oceno združljivosti zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(306)
Združljivost zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2013, ki določa nove zahteve glede prispevka podrejenih upnikov in plačila vodstvenih delavcev, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Združljivost ukrepa C bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(307)
Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(308)
Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.
(309)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med temi stroški višja od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Kar zadeva znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ga grška centralna banka in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.
(310)
Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja, kot je analizirano v oddelku 7.6, kar dodatno zagotavlja, da se bo skupina čim prej prenehala zanašati na likvidnostno podporo in da je taka pomoč sorazmerna.
(311)
Ukrep L2 je zato skladen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 ni uvedlo dodatnih zahtev glede jamstev, zato je ukrep L2 skladen tudi s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(312)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti (137), da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(313)
Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 določata dodatna navodila glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
7.4.1 Primernost ukrepov
(314)
Komisija meni, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, saj preprečujejo stečaj skupine. Skupina brez teh dokapitalizacij ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, saj je bil njen kapital konec leta 2012 negativen (138).
(315)
V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad skupine povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Nezadostno financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj s strani skupine. Ukrepi se zato nanašajo predvsem na rezultate programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(316)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom o tem, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 132 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 102 do 104 in 111, je skupina tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in pri tem že izvedla veliko ukrepov za znižanje stroškov in odprodaj. S tem so bili dvomi Komisije odpravljeni.
(317)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, ali za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Komisija ugotavlja, da zaveze iz uvodnih izjav 131 in 132 zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva skupine.
(318)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 tako zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(319)
V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(320)
Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 316, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(321)
Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (139). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, je navedeno nadomestilo nižje od spodnje meje razpona od 7 % do 9 % iz Sporočila o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 1,4 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od dneva prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili zato odpravljeni.
(322)
Nadalje, ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije na domačem trgu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz Sporočila o dokapitalizaciji (140).
(323)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izpolnjena z dejanskim kapitalskim vložkom maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 322 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.
(324)
Kar zadeva ukrep B4, bi bilo treba kapitalske vložke v skladu s točko 8 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Medtem ko navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (141). Kapital skupine je bil pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 negativen in njena tržna kapitalizacija je znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 1,4 % deleža skupine. Zato bi uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno zanemarljivo vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 322, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je cena ob izdaji dovolj nizka.
(325)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(326)
Skupina je prejela zelo visok znesek državne pomoči. Ta položaj bi zato lahko povzročil resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zlasti zagotavljajo, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam v tujini in odprodajam nebančnih dejavnosti v Grčiji, kot je navedeno v uvodni izjavi 133. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.
(327)
V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe v poslovni praksi skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.
(328)
Poleg tega je bil 16. aprila 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.
(329)
Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008, Sporočilom o dokapitalizaciji in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(330)
Komisija zato ugotavlja, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011.
7.5 SKLADNOST NAKUPA BANK NEW TT BANK IN NEA PROTON BANK S STRANI SKUPINE S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(331)
V točkah 23 in 40 Sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da so prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, običajno v nasprotju z obveznostmi omejitve stroškov prestrukturiranja in izkrivljanja konkurence. Poleg tega lahko ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s Sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema banke New TT Bank s Sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Vpliv prevzema banke New TT Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(332)
Kar zadeva operativno donosnost, bodo prevzemi, ki jih je izvedla skupina, pospešili ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati bistveno znižala stroške distribucije. Poleg racionalizacije nalog glavne poslovalnice skupine bo zaprla večino podružnic pod imenom T-Bank in nekaj podružnic pod imenom Hellenic Postbank.
(333)
Kar zadeva likvidnostne položaje, transakcija ugodno vpliva tudi na razmerje med posojili in vlogami skupine, ki je bilo pred transakcijo previsoko, po njej pa se je močno znižalo, saj je imela banka New TT Bank veliko več vlog kot posojil. Grška centralna banka je v svojem dopisu skladu HFSF z dne 8. julija 2013 opozorila zlasti, da je bila skupina dve leti pred transakcijo pod velikim pritiskom. Poudarila je, da je skupina izgubila tržne deleže v Grčiji in da je bila močno odvisna od financiranja iz Eurosistema in izredne likvidnostne pomoči. Grška centralna banka je v svojem dopisu navedla veliko likvidnostno vrzel, skupno razmerje med posojili in vlogami v višini 132 % ter slab ugled skupine v očeh strank. V istem dopisu je navedla, da bi prevzem banke New TT Bank s strani skupine prinesel „bistveno povečanje obsega vlog [skupine], s čimer bi se izboljšali njen splošni profil financiranja, njen ugled v očeh deponentov in njena sposobnost, da privabi nove vloge pod privlačnejšimi pogoji od sedanjih.“
(334)
Prevzem torej prispeva k izboljšanju likvidnostnega položaja skupine, ki je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2013, ki so ga njene službe poslale skladu HFSF, priznala pozitivne učinke prevzema. V tem dopisu je navedla, da osnutek načrta prestrukturiranja skupine, ki ga je Grčija predložila pred prevzemom banke New TT Bank, ne izpolnjuje zahteve glede ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, saj je bila bilanca stanja skupine ob koncu obdobja prestrukturiranja ranljiva. V istem dopisu je Komisija navedla, da „bi prevzem [banke New TT Bank], ki je imela veliko vlog, bistveno prispeval k izboljšanju bilance stanja [skupine] in s tem k ponovni vzpostavitvi njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja“. Navedena ocena je bila utemeljena ob upoštevanju vpliva takega prevzema na likvidnostni položaj skupine: „Glede na podatke za konec leta 2012 bi se razmerje med posojili in vlogami zaradi prevzema takoj znižalo s 155 % na 123 %, kar bi omogočilo izpolnitev zahteve [Komisije do] konca leta 2017.“
(335)
Komisija zato meni, da prevzem pozitivno vpliva na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine.
7.5.1.2 Vpliv prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(336)
V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.
(337)
Skupina je nakupno ceno plačala z novimi delnicami, torej prevzem ni bil financiran z državno pomočjo. Zato je bila potreba po kapitalu, ki je nastala zaradi plačila nakupne cene, takoj pokrita z izdajo novih delnic, torej plačilo nakupne cene ni povzročilo neto povečanja potreb skupine po kapitalu. Poleg tega je bil sklad HFSF 100-odstotni lastnik banke New TT Bank, kar pomeni, da so vse nove delnice, ki jih je izdala skupina, postale last sklada HFSF, tj. last države.
(338)
Prevzem kot tak ne bo ustvaril potrebe po dodatni državni pomoči, saj je banka New TT Bank izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve. Poleg tega je bila navedena začasna kreditna institucija ustanovljena le nekaj mesecev pred prevzemom. Ker se sredstva propadajoče banke ocenijo in vrednotijo po pošteni vrednosti, preden se prenesejo na začasno kreditno institucijo, se lahko domneva, da portfelj posojil banke New TT Bank ni vseboval skritih izgub ali izgub, za katere niso bile oblikovane ustrezne rezervacije.
(339)
Prevzem banke New TT Bank zaradi posebnih okoliščin tega primera izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.1.3 Vpliv prevzema na izkrivljanje konkurence
(340)
V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči. V točki 41 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da se lahko prevzemi odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence, da mora biti postopek prevzema pravičen in da mora pridobitev zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih.
(341)
Banka New TT Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko transakcija šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.
(342)
Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke New TT Bank in prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (142), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.
(343)
Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New TT Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev o prevzemu banke New TT Bank
(344)
Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank (143) in posebnosti prevzema banke New TT Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema banke Nea Proton Bank s Sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(345)
Kar zadeva operativno donosnost, bi moral prevzem banke Nea Proton Bank pospešiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh podjetij na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov.
(346)
Prevzem banke Nea Proton Bank skupini omogoča, da izkoristi sinergije. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati zaprla večino podružnic in racionalizirala informacijski sistem in naloge glavne poslovalnice. S transakcijo se je poleg tega zmanjšalo razmerje med posojili in vlogami skupine, saj je imela banka Nea Proton Bank nižje razmerje med posojili in vlogami. Razmerje med neto posojili in vlogami skupine je konec junija 2013 znašalo približno 135,79 %, razmerje med neto posojili in vlogami banke Nea Proton Bank pa približno 52,68 %.
(347)
Prevzem je torej pozitivno vplival na uspešno poslovanje skupine.
7.5.2.2 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(348)
V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.
(349)
Skupina je za nakup banke Nea Proton Bank plačala simbolično ceno (en euro), prevzeto podjetje pa je bilo pred prodajo ustrezno dokapitalizirano. Ta dokapitalizacija je vključevala rezervacije za prihodnje izgube iz posojil in poslovanja (144). Zato prevzem ustrezno dokapitalizirane banke po ceni en euro ni povečal potreb skupine po kapitalu.
(350)
Prevzem banke Nea Proton Bank torej ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.2.3 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na izkrivljanje konkurence
(351)
V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči.
(352)
Banka Nea Proton Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko prevzem šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.
(353)
Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Nea Proton Bank ter da je bil prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (145), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.
(354)
Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New Proton Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev o prevzemu banke Nea Proton Bank
(355)
Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju posebnosti prevzema banke Nea Proton Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3, B4 IN C S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU IN SKLADNOST UKREPA C S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi Sporočila o prestrukturiranju
(356)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva dolžniško krizo, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(357)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 5 839 milijonov EUR, kar je skoraj enako znesku izgub, vknjiženemu po programu PSI (5 781 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave ne izvirajo predvsem iz pretirano tveganega ravnanja, bo Komisija v skladu s točko 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.
(358)
Komisija priznava, da del potreb po kapitalu izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.
(359)
Ker pa se je grško gospodarstvo od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Zato mora skupina kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, prestrukturirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.
(360)
Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine tveganju grških državnih posojilojemalcev večja kot izpostavljenost nekaterih drugih bank v Grčiji. Zato nekaterih izgub iz grških državnih obveznic (izgub zaradi programa PSI) ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi.
(361)
Drugi vir izgub skupine so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (146).
(362)
Vendar del potreb skupine po kapitalu in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij (Romunija, Bolgarija, Poljska in Ukrajina). Skupina je na primer leta 2012 zabeležila izgube v Romuniji, Bolgariji in Ukrajini, medtem ko so navedena odvisna podjetja prejela notranja sredstva skupine v višini 1,8 milijarde EUR.
(363)
Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev potreb skupine po kapitalu, je pokazal tudi, da je del potreb po kapitalu izviral iz izgub iz tujih posojil. Napovedi kreditne izgube za navedena posojila so v osnovnem scenariju znašale 1 228 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 622 milijonov EUR.
(364)
Točka 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 torej zajema velik del izgub in posledično potrebo po pomoči, zato lahko Komisija omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Pomoč, dodeljena v takih okoliščinah, ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.
(365)
Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine, zlasti v zvezi z njenimi odvisnimi podjetji v tujini in večjim deležem grških državnih obveznic, ki jih je imela v lasti.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(366)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 Sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(367)
Grčija je v skladu s točkami 9 do 11 Sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se srečuje skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je srečevala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, nizke operativne učinkovitosti in ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila odvisna od matičnega podjetja.
7.6.2.1 Bančne dejavnosti v Grčiji
(368)
Kar zadeva likvidnost in odvisnost skupine od financiranja iz Eurosistema, je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.
(369)
Zaveza v zvezi z razmerjem med posojili in vlogami, opisana v uvodni izjavi 127, zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine in zagotovila, da skupina ne bo odvisna od trgov medbančnih posojil. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam.
(370)
Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je zavezala tudi k nadaljnjemu zniževanju obrestnih mer, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 127. Komisija ugotavlja, da bo tako znižanje stroškov vlog bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.
(371)
Po začetku krize je skupina temeljito racionalizirala svojo poslovno mrežo v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. Do leta 2018 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih […] % (147). Da bi skupina dosegla ta cilj, se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic v Grčiji na največ […] in število zaposlenih na največ […], skupne stroške v Grčiji pa na največ 800 milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.
(372)
Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 29,4 % portfelja (148). Skupina načrtuje ustanovitev posebnega oddelka za upravljanje nedonosnih posojil. V zvezi s svojo kreditno politiko se je zavezala tudi k izpolnjevanju visokih standardov, da bi v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodnih izjavah 131 in 132.
7.6.2.2 Upravljanje podjetij
(373)
Glede na to, da je imel sklad HFSF 31. decembra 2013 v lasti 95,23 % delnic skupine, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Skupina in sklad HFSF sta se leta 2013 ob upoštevanju preteklih izkušenj z grškimi bankami v državni lasti dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenega glavnega delničarja in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva skupine. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem.
(374)
Zakon o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, določa, da bodo delnice, ki jih je sklad HFSF vpisal v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, izgubile glasovalno pravico, če bodo zasebni vlagatelji leta 2014 vpisali vsaj 50 % povečanja kapitala. Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, Komisija ne bi zavzela negativnega stališča v zvezi z nadzorom, dodeljenim zasebnim delničarjem, če bi ti v skupino vložili velik znesek lastnega denarja. Komisija ugotavlja, da omejitev glasovalnih pravic sklada HFSF ne bo veljala za glasovanje v zvezi s statutom skupine, korporacijskimi dejanji ali drugimi strateškimi odločitvami. Pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja. Te določbe zagotavljajo, da lahko sklad HFSF, čeprav ne bo posegal v vsakodnevno poslovanje skupine, ohrani svoje interese kot delničar in kot organ, odgovoren za zagotavljanje pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(375)
Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 362 in 363.
(376)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena sprememba poslovnega modela skupine v smeri modela banke, ki je bolj osredotočena na […]. Skupina je že prodala svoje nedonosno odvisno podjetje na Poljskem EFG Poland. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje prodajo […] odvisnega podjetja […] (149). Poleg tega bo nadalje prestrukturirala dejavnosti odvisnih podjetij […] in […] pred njuno morebitno prodajo v poznejši fazi, kot je omenjeno v uvodni izjavi 116.
(377)
Splošna donosnost dejavnosti v tujini bo ponovno vzpostavljena od […] dalje. Do istega datuma se bodo finančna sredstva, zagotovljena odvisnim podjetjem v tujini, zmanjšala za […] v primerjavi z njihovo ravnjo na dan 31. decembra 2012.
(378)
Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena odvisna podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim potrebam po kapitalu in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 128, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da odvisna podjetja v tujini ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju
(379)
Osnovni scenarij, ki je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Glede na osnovni scenarij bo donos lastniškega kapitala skupine leta 2018 znašal […] %. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni, saj količnik kapitalske ustreznosti po letu 2014 ne bo padel pod […] %.
(380)
Komisija se je seznanila tudi z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (150). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj bi v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala donosna in njen donos lastniškega kapitala bi leta 2018 znašal […] %, njen delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala pa […] %.
(381)
Testi izjemnih situacij iz leta 2013, ki jih je opravila grška centralna banka, potrjujejo, da znesek dodatnega kapitala, ki bo pridobljen leta 2014, tj. 2 864 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju v obdobju prestrukturiranja. Skupina bo grški centralni banki predložila tudi načrt za pogojni kapital, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju potreb po kapitalu v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene potrebe po kapitalu višje od potreb po kapitalu, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Osnovne potrebe po kapitalu, ki jih je ocenila grška centralna banka, se lahko zato štejejo za nekakšen test izjemnih situacij. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije potrebe po kapitalu, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami.
(382)
Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(383)
Komisija lahko zato zaključi, da je skupina sprejela ustrezne ukrepe za odpravo težav v zvezi z uspešnim poslovanjem za grške domače bančne dejavnosti in dejavnosti v tujini.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
7.6.3.1 Ocena skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s Sporočilom o prestrukturiranju
(384)
Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim več prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo pokriti izgube banke, če je to mogoče. Zaveze, ki jih je sprejela skupina, bi morale zagotoviti, da se bodo uporabila njena lastna sredstva in da bodo prvotni delničarji in zasebni vlagatelji, ki imajo v lasti hibridni kapital skupine, prispevali k prestrukturiranju.
7.6.3.1.1 Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov
(385)
Skupina je odprodala veliko dejavnosti, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost. Prodaja njenih velikih odvisnih podjetij na Poljskem in v Turčiji je izboljšala njen kapitalski položaj za približno 750 milijonov EUR. Navedene prodaje so izboljšale tudi likvidnostni položaj skupine. Povečanje delniškega kapitala podjetja Eurobank Properties je skupini omogočilo, da svoj kapital poveča za 200 milijonov EUR.
(386)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev […] in […]. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svoje tuje aktive zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi tega dodatnega zmanjšanja velikosti do […] bistveno zmanjšala geografsko področje, na katerem deluje.
(387)
Poleg tega se je skupina zavezala, da bo nadalje zmanjšala obseg svojih dejavnosti v tujini, če bo potrebovala kapitalski vložek iz sklada HFSF, višji od 1 milijarde EUR. V takem scenariju bi skupina zmanjšala svoj portfelj mednarodnih sredstev na največ 3,5 milijarde EUR. Če bo kapitalski vložek v okviru ukrepa C nižji od 1 milijarde EUR, bo to pomenilo, da so zasebni vlagatelji vložili vsaj 1,5 milijarde EUR, tj. več kot sklad HFSF. Taka večja udeležba zasebnih vlagateljev bi bistveno zmanjšala potrebni znesek pomoči in s tem izboljšala porazdelitev bremena.
(388)
Skupina se je zavezala tudi, da bo prodala svojo veliko in donosno odvisno zavarovalniško družbo.
(389)
Da bi skupina omejila svoje potrebe po kapitalu, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 128. Poleg tega zaveze zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.
(390)
Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2018 dodatno znižali. […]
(391)
Grčija se je zavezala zlasti, da skupina do […] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od […]. Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (151).
7.6.3.1.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu
(392)
Delež obstoječih delničarjev skupine se je zaradi dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4) močno zmanjšal. Ta delež je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa se je dejansko zmanjšal na 1,44 %. Komisija ugotavlja tudi, da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Nazadnje Komisija pozdravlja dejstvo, da bo sklad HFSF vložil dodatni kapital le, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu po ceni, ki se šteje za razumno in bo določena na podlagi ocen dveh neodvisnih cenilcev.
7.6.3.1.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(393)
Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 748 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 565 milijonov EUR, kot je opisano v uvodnih izjavah 122 in 123.
(394)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, opisana v uvodni izjavi 133. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju.
(395)
Ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, Komisija meni, da je Grčija sprejela ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena za omejitev zneska ukrepov pomoči A, B1, B2, B3 in B4 na najmanjši potrebni znesek.
7.6.3.2 Ocena skladnosti ukrepa C s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013
(396)
Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 dopolnjuje Sporočilo o prestrukturiranju in poziva k zagotovitvi ustrezne porazdelitve bremena, banke, ki pridobijo kapitalsko podporo, pa poziva, naj sprejmejo dodatne ukrepe za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. Točka 29 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 zahteva, da države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev take pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen morajo države članice predložiti načrt za zbiranje kapitala, zagotoviti ustrezno porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki ter preprečiti odliv sredstev pred sklepom o prestrukturiranju. V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 mora načrt za zbiranje kapitala vključevati vprašanja glede pravic, prostovoljne ukrepe upravljanja obveznosti, prodajo sredstev za povečanje kapitala, ukrepe za zmanjšanje zadolženosti, zadržanje dobičkov in druge ukrepe, kot so na primer stroge politike v zvezi s stroški in prejemki.
(397)
Točka 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 določa, da mora banka po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja preprečiti odlive sredstev s številnimi ukrepi, ki naj bi zagotovili enak izid kot običajne prepovedi izplačevanja dividend in kuponov, prepovedi pridobitev, prepovedi narekovanja cen ali prepovedi oglaševanja. Komisija ugotavlja, da skupina že upošteva take prepovedi, saj so vključene v seznam zavez, ki jih je predložila Grčija, kot je navedeno v uvodni izjavi 133, in da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini.
(398)
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) zagotavlja rezervo za pokritje prihodnjih izgub, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka opravila leta 2013 in predložila 6. marca 2014. Rezultati tega testa kažejo, da bi banka potrebovala 2 945 milijonov EUR dodatnega kapitala, da bi pokrila svoje prihodnje izgube v scenariju izjemnih situacij. Ukrep C pokrije samo potrebo po kapitalu, ki bo ostala, če (i) je ne bo mogoče pokriti z nadaljnjimi odprodajami ali ukrepi za povečanje kapitala (Komisija meni, da je skupina analizirala vse možne odprodaje in se zavezala k vsem tistim, ki lahko zmanjšajo potrebe po kapitalu, v okviru kapitalskega načrta, predloženega grški centralni banki) in (ii) je ne bodo pokrili zasebni vlagatelji v okviru povečanja delniškega kapitala aprila 2014. Zato ukrep skupini ne zagotavlja presežnega kapitala.
(399)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 385 do 395, je skupina pred testom izjemnih situacij že sprejela ukrepe za omejitev potrebnega kapitala na najmanjši znesek. Če bo skupini v okviru sedanjih ukrepov za zbiranje kapitala uspelo zbrati večino potrebnega kapitala od zasebnih vlagateljev in bo dodatna pomoč, izplačana iz sklada HFSF, nižja od 1 milijarde EUR, lastni prispevek skupine ne bo več potreben. Če pa bo pomoč, izplačana v okviru ukrepa C, višja od navedenega zneska, bi bilo primerno, da skupina odproda še več svojih dejavnosti.
(400)
Kar zadeva porazdelitev bremena, Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da ustrezna porazdelitev bremena vključuje prispevke delničarjev, imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenega dolga, preden se dodeli pomoč v obliki kapitalske podpore. Komisija ugotavlja, da je Grčija spremenila svoj nacionalni zakonodajni okvir, da bi zagotovila, da bodo podrejeni upniki prispevali k stroškom prestrukturiranja skupine, preden se vanjo vloži dodatni kapital. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, v skladu s katerimi se kapitalski primanjkljaj po potrebi dodeli imetnikom kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti. Medtem ko bo taka porazdelitev bremena vzpostavljena šele po datumu zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C), Komisija na podlagi točke 45 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 meni, da bodo rezultati nesorazmerni, če bo treba obvezno pretvorbo podrejenega dolga in hibridnega kapitala izvesti že na dan zaveze. Če bi skupina zbrala dovolj zasebnega kapitala, da bi v celoti pokrila svoje potrebe po kapitalu, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je opravila grška centralna banka, bi bila pretvorba podrejenega dolga nesorazmerna. Zaveza Grčije, da bo uporabila sredstva podrejenih upnikov, preden bo skupina dejansko prejela kapitalsko podporo, zato zadostuje za ustrezno porazdelitev bremena.
(401)
Da bi Grčija zagotovila, da lastniki skupine v obdobju prestrukturiranja v čim večji meri sodelujejo pri ponovni vzpostavitvi ustrezne kapitalske osnove, se je zavezala, da skupina do konca obdobja prestrukturiranja ne bo izplačevala nobenih dividend ali kuponov, ki jih ni dolžna izplačati po zakonu. Tako skupina v skladu s točko 26 Sporočila o prestrukturiranju in točke 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 državne pomoči ne bo uporabila za izplačilo nadomestil za lastna sredstva, če njen dobiček ni zadosten za taka izplačila.
(402)
Skupina se je zavezala tudi, da do 31. decembra 2017 nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od skupnih letnih prejemkov guvernerja grške centralne banke (pri čemer se ne upošteva morebitna prostovoljna odpoved prejemkom guvernerja). Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (152).
(403)
Komisija mora presoditi, ali navedena zaveza, ki zajema dva scenarija, izpolnjuje zahteve iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(404)
V prvem scenariju, v katerem sklad HFSF ne vloži novega kapitala v skupino, bo pomoč, ki jo zajema ukrep C, omejena zgolj na zavezo zavarovanja povečanja kapitala, in sklad HFSF ne bo izplačal niti enega eura, saj bodo vse nove delnice vpisali zasebni vlagatelji. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da se lahko omejitve prejemkov ukinejo po odplačilu pomoči. Vendar pomoči, vključene v tako zavezo zavarovanja v zvezi z bodočim povečanjem kapitala, ni mogoče odplačati, če zadevna zaveza ni nikoli uveljavljena (saj v tem primeru država skupini ne izplača nobenega denarja). V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da omejitev prejemkov velja za določeno obdobje. Komisija meni, da zaveza Grčije, ki velja do 31. decembra 2017 (tj. tri leta in osem mesecev; konča se eno leto pred koncem obdobja prestrukturiranja), pomeni pravilno uporabo zadnjega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Ker so letni prejemki guvernerja grške centralne banke nižji od omejitve iz drugega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 in ker bo navedena zaveza veljala za celo skupino, Komisija meni, da je zaveza Grčije za primer, da sklad HFSF v okviru načrtovanega povečanja kapitala ne bo vplačal nobenih delnic, skladna s točko 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(405)
Za drugi scenarij, v katerem bi moral sklad HFSF vpisati delnice skupine, se je Grčija zavezala, da bo spremenila zavezo in jo uskladila s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013. Komisija ugotavlja, da bi bilo trajanje omejitve prejemkov v primeru, da bi sklad HFSF vpisal delnice, zaradi ohranitve skladnosti s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 spremenjeno, da bi omejitev veljala do konca obdobja načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, ali do transakcije, enakovredne odplačilu pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej. Skupina ne more odplačati navadnih delnic, zato Komisija sprejema, da se lahko prodaja delnic na sekundarnem trgu z dobičkom šteje za enakovredno odplačilu pomoči.
(406)
Zaveza Grčije za omejitev prejemkov je v obeh scenarijih skladna z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(407)
Kar zadeva nadomestilo državi, Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 zahteva, da se nove delnice izdajo po diskontirani tržni ceni po prilagoditvi za učinek slabitve. Komisija ugotavlja, da je namen navedene zahteve zagotoviti, da država dobi ustrezno nadomestilo za svoj delež v skupini in da se ustrezno zmanjša delež starih delničarjev. V primeru ukrepa C je država glavni delničar skupine, saj ima v lasti več kot 90 % delnic. Zato bi prevelik odbitek tržne cene znižal nadomestilo državi za ukrep B4 in bi lahko pomenil pomoč vlagateljem, če bi odbitek podcenjeval vrednost skupine. Da bi se to preprečilo, vpisna cena ne sme biti nižja od najnižje cene, določene na podlagi dveh ocen neodvisnih ceniteljev. Podrobne ureditve določanja cen tako ščitijo sklad HFSF pred prevelikim učinkom slabitve zaradi novih vlagateljev in hkrati zagotavljajo, da bo sklad nove delnice vpisal po ceni, ki izraža vrednost skupine. V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da se lahko nove delnice izdajo z odbitkom trenutne tržne cene, manjšim od tistega, predvidenega v Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011, in meni, da je najnižja cena sprejemljiva.
(408)
Če bi se delnice izdale po višji ceni, bi to lahko zasebne vlagatelje odvrnilo od udeležbe pri povečanju delniškega kapitala in s tem omejilo zbiranje zasebnega kapitala.
(409)
Zato Komisija meni, da je raven lastnega prispevka in porazdelitve bremena ustrezna za ukrep C.
7.6.3.3 Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena
(410)
Komisija ugotavlja, da sta lastni prispevek in porazdelitev bremena v obliki prodaje premoženja v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, veliko nižja od ravni, ki jih Komisija običajno šteje za zadostne. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, na podlagi katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.
(411)
Kar zadeva ukrep C, je načrt prestrukturiranja skladen tudi z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(412)
Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(413)
V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo imela finančna institucija po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela znesek kapitala, enak 16 odstotkom njene tveganju prilagojene aktive (če se ukrep C ne upošteva). Z ukrepom C skupina dobi zavezo za vložitev dodatnih 2 864 milijard EUR, s čimer se bo skupna finančna pomoč povečala na 23,7 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine. Skupina je poleg kapitalske podpore dobila tudi likvidnostno podporo. Skupina je dobila likvidnostna jamstva, ki so 15. aprila 2011 znašala 13 600 milijonov EUR, 30. novembra 2013 pa 13 932 milijonov EUR, kar je enako 17 odstotkom bilance stanja skupine na isti datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, ki je 31. decembra 2012 znašala 12 milijard EUR, kar je enako 18 odstotkom bilance stanja skupine na navedeni datum. Potreba po izvedbi ukrepov za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence je torej utemeljena, saj je navedeni znesek pomoči razmeroma velik. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 znašal 17 % za posojila in 12 % za vloge. Prevzema bank New TT Bank in Nea Proton Bank sta povečala tržni delež skupine, ki je septembra 2013 znašal 20,7 % za posojila in 18,8 % za vloge (153).
(414)
Komisija opozarja, da težave skupine izvirajo predvsem iz zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj se zdi, da skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči ne predvideva zmanjšanja bilančne vsote in posojil v Grčiji.
(415)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile, da nadaljuje svoje bančne dejavnosti na tujih trgih in svoje zavarovalniške dejavnosti v Grčiji.
(416)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je skupina poleg zmanjšanja zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja sprejela zaveze, da bo do […] prodala svoje zavarovalniške dejavnosti in do 31. decembra 2018 zmanjšala obseg svojih mednarodnih sredstev, kar bo verjetno vključevalo nadaljnje odprodaje v […] in […], ter da pomoči ne bo uporabila za financiranje rasti navedenih podjetij. Komisija dejstvo, da bo zmanjšanje tuje aktive večje, če bo sklad HFSF v okviru ukrepa C skupini plačal dodatno finančno pomoč, ki presega 1 milijardo EUR, šteje za sorazmerno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 295, bi bila v primeru takega plačila pomoč bolj izkrivljajoča kot sama zaveza za udeležbo pri povečanju kapitala. Če pa bi bil dodaten kapitalski vložek nižji od 1 milijarde EUR, bi to pomenilo večjo udeležbo zasebnih vlagateljev, ki bi v tem primeru vložili vsaj 1,5 milijarde EUR. Poleg tega bi velika udeležba zasebnih vlagateljev pomenila dodatno porazdelitev bremena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 388. V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da se pri oceni ukrepov za porazdelitev bremena upoštevata tako plačilo za prejeto državno pomoč kot stopnja porazdelitve bremena. Tako bo dodatno izkrivljanje konkurence ostalo omejeno, če bo sklad HFSF vložil manj kot 1 milijardo EUR.
(417)
Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne za rast podjetij, na primer tistih v tujini.
(418)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(419)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.7 SPREMLJANJE
(420)
V skladu z oddelkom 5 Sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah (154), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala po odobritvi Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(421)
Komisija ugotavlja, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) in SA.31155 (2013/C) (2013/NN) s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj jih je izvajala pred njihovo uradno priglasitvijo. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz Sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih izvaja ali načrtuje Grčija, so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki sta jo skupini Eurobank Ergasias SA. (v nadaljnjem besedilu: skupina Eurobank) zagotovila grška centralna banka in zajamčila Helenska republika (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki je bila decembra 2012 dodeljena skupini Eurobank v okviru grškega sklada za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);
(e)
zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF dodelil po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);
(f)
kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3).
2. V skladu z načrtom prestrukturiranja, povezanim s skupino Eurobank (Eurobank Ergasias S.A z vsemi njenimi podružnicami (grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja)), ki je bil predložen 16. aprila 2014, in zavezami, ki jih je Grčija zagotovila 16. aprila 2014, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:
(a)
kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR, ki ga je maja 2009 Grčija dodelila skupini Eurobank v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 skupini Eurobank zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 12 milijard EUR od 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 3 970 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki jo je bila decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B2);
(e)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);
(g)
zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je skupini Eurobank dodelil sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);
(h)
kapitalski vložek v višini 80 milijonov evrov, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1);
(i)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 1 121,6 milijona EUR s strani grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (sklad HDIGF) in sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, oktobra 2011 in maja 2012 (ukrep NP1);
(j)
skupni kapitalski vložek v višini 515 milijonov EUR, ki ga je bila oktobra 2011, februarja 2012, avgusta 2012 in decembra 2012 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP2);
(k)
kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3);
(l)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 677 milijonov EUR s strani skladov HDIGF in HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke T Bank na banko Hellenic Postbank (TT Bank), decembra 2011 in februarja 2013 (ukrep T);
(m)
kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki TT Bank (ukrep TT);
(n)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 3 732,6 milijona EUR s strani sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke TT na banko New Hellenic Postbank (New TT Bank), januarja in junija 2013 (ukrep NTT1);
(o)
kapitalski vložek v višini 500 milijonov EUR, ki ga je 29. januarja 2013 banki New TT Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NTT2).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 29. aprila 2014