РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1333/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 26 ноември 2014 година
относно статистиката на паричните пазари
(ЕЦБ/2014/48)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия (2),
като има предвид, че:
(1)
За изпълнението на задачите си Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) се нуждае от изготвянето на статистически данни за сделките на паричния пазар, а именно за обезпечените сделки, необезпечените сделки и за някои сделки с деривати, допълнително уточнени в настоящия регламент, които са сключени от парично-финансови институции (ПФИ), с изключение на централните банки и фондовете на паричния пазар (ФПП), с други ПФИ, и между ПФИ и други финансови институции, държавно управление и нефинансови предприятия, като вътрешногруповите сделки не се включват.
(2)
Със събирането на тези статистически данни основно се цели да се предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна, подробна и хармонизирана статистическа информация относно паричните пазари в еврозоната. Извлечените от сделките данни, събрани по отношение на горепосочените пазарни сегменти, предоставят информация относно трансмисионния механизъм на решенията в областта на паричната политика. Следователно те са необходим набор от статистически данни за целите на паричната политика в еврозоната.
(3)
Събирането на статистически данни е необходимо и за да може ЕЦБ да предоставя аналитична и статистическа подкрепа на единния надзорен механизъм (ЕНМ) в съответствие с Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета (3). В тази рамка събирането на статистически данни е необходимо и с цел да се подпомагат задачите на ЕЦБ в областта на финансовата стабилност.
(4)
Националните централни банки (НЦБ) следва да уведомят ЕЦБ, в случай че решат да не събират изискуемите по настоящия регламент данни, като в този случай ЕЦБ поема задачата да събере данните пряко от отчетните единици.
(5)
В съответствие с Договорите и съгласно условията, предвидени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнението на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи - предвидени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(6)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като същевременно се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ първоначално ще изиска да се отчитат данни от най-големите ПФИ от еврозоната въз основа на стойността на общите основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи за всички ПФИ от еврозоната. От 1 януари 2017 г. Управителният съвет на ЕЦБ може да увеличи броя на отчетните ПФИ, като вземе предвид и други критерии, като например значимостта на дейността на ПФИ на паричните пазари и важността на ПФИ за стабилността и функционирането на финансовата система. С оглед на осигуряването на минимално равнище на географска представителност ЕЦБ ще осигури наличието на поне три отчетни ПФИ от държава членка, чиято парична единица е еврото (наричана по-долу „държава членка от еврозоната“). НЦБ могат да събират данни и от ПФИ, които не са част от действителната съвкупност от отчетни единици въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност, като в този случай данните ще бъдат отчетени и проверени съгласно настоящия регламент.
(7)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като се избегне подлагането им на двойни изисквания за отчетност и същевременно с това се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ следва да е в състояние да ги освободи от задължението да отчитат данни относно сделките за финансиране с ценни книжа и договорите за деривати, ако тези данни вече са били отчетени пред регистър на трансакциите, при положение че ЕЦБ разполага с ефективен достъп до навременни и стандартизирани данни в съответствие с изискванията, посочени в настоящия регламент.
(8)
В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета е предвидена възможността ЕЦБ да приема регламенти, с които определя изискванията си за статистическа отчетност и ги налага спрямо действителната съвкупност от отчетни единици на държавите членки от еврозоната. В член 6, параграф 4 е предвидено, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да се упражнява правото на проверка или принудително събиране на статистическа информация.
(9)
В член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че държавите членки трябва да създадат своя собствена организация в областта на статистиката и да работят в пълно сътрудничество с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, които произтичат от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(10)
Дотолкова, доколкото данните, събрани съгласно настоящия регламент, съдържат поверителна статистическа информация, приложимите стандарти за защитата и използването на такава информация ще бъдат посочените в членове 8 и 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(11)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламентите или решенията на ЕЦБ.
(12)
Въпреки че се отчита, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не предоставят права и не налагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. В Регламент (ЕО) № 2533/98 се отбелязва, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение на национално равнище да се разработят и приложат всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за подходящи с оглед на събирането на статистическата информация, необходима за изпълнението на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и с оглед на своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(13)
Изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент не засягат изискванията за отчeтност, установени в други правни актове и инструменти на ЕЦБ, които могат, поне частично, да обхващат и отчитането на статистическа информация за паричните пазари сделка по сделка или агрегирано,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„отчетна единица“, „резидент“ и „резидентен“ имат същото значение, както са определени в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
2.
„парично-финансова институция“ (ПФИ) има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (4), и включва всички клонове на ПФИ на територията на Съюза и ЕАСТ, освен ако изрично е предвидено друго в разпоредбите на настоящия регламент;
3.
„ДФП“ означава други финансови посредници освен застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове, така както те са определени в преработената Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установена с Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5);
4.
„застрахователни (осигурителни) дружества“ са финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на рискове главно под формата на пряко застраховане или презастраховане, както е посочено в ЕСС 2010;
5.
„пенсионни фондове“ са всички финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на социални рискове и потребностите на осигурените лица (социално осигуряване), както е посочено в ЕСС 2010;
6.
„нефинансови предприятия“ е секторът от нефинансови предприятия, посочен в ЕСС 2010;
7.
„държавно управление“ обхваща институционалните единици, които са непазарни производители, чиято продукция е предназначена за индивидуално и колективно потребление и които се финансират от задължителни плащания, извършвани от единици, принадлежащи към други сектори, и институционалните единици, които се занимават основно с преразпределението на национален доход и богатство, както е посочено в ЕСС 2010;
8.
„общи основни балансови активи“ са общите активи минус други активи, така както тези термини са определени в Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
9.
„статистически данни за паричния пазар“ са статистически данни, свързани с обезпечените сделки, необезпечените сделки и сделките с деривати, чийто обект са инструментите на паричния пазар, сключени между ПФИ или между ПФИ и ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, централни банки, държавно управление и нефинансови предприятия, като не се включват вътрешногруповите сделки през съответния отчетен период;
10.
„инструмент на паричния пазар“ е който и да е от инструментите, посочени в приложения I, II и III;
11.
„фонд на паричния пазар“ е предприятие за колективно инвестиране, което се нуждае от разрешение за извършване на дейност като предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа съгласно Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) или е алтернативен инвестиционен фонд съгласно Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), инвестира в краткосрочни активи и си е поставило като отделни или кумулативни цели предлагането на печалба в съответствие с лихвените проценти на паричния пазар или запазването на стойността на инвестицията;
12.
„централна банка“ е която и да е централна банка, независимо от това къде се намира;
13.
„национална централна банка/национални централни банки“ или „НЦБ“ са националните централни банки на държавите членки в Съюза;
14.
„референтна съвкупност от отчетни единици“ са ПФИ, резиденти в еврозоната, с изключение на централните банки и ФПП, които приемат деноминирани в евро депозити и/или емитират други дългови инструменти, и/или предоставят деноминирани в евро кредити, както са посочени в приложение I, II или III, от/на други ПФИ и/или от/на ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, държавно управление, централни банки за инвестиционни цели или нефинансови предприятия;
15.
„група“ е група от предприятия - включително, но не само банкова група - която се състои от предприятие майка и дъщерните му предприятия, чиито финансови отчети са консолидирани за целите на Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8);
16.
„клон“ означава място на стопанска дейност, което представлява юридически зависима част от дадена институция и което извършва пряко всички или някои от сделките, присъщи на дейността на институцията;
17.
„клон в Съюза или клон в ЕАСТ“ е клон, който се намира и е регистриран в държава членка на Съюза или в държава от ЕАСТ;
18.
„Европейската асоциация за свободна търговия“ е междуправителствената организация, създадена, за да насърчава свободната търговия и икономическата интеграция в полза на нейните държави членки;
19.
„вътрешногрупова сделка“ е сделка, чийто обект са инструменти на паричния пазар, сключена от отчетна единица с друго предприятие, което е изцяло включено в същия консолидиран финансов отчет. Предприятията, които са страни по сделката, се считат за изцяло включени в „същата консолидация“, когато и двете са или:
а)
включени в консолидация съгласно Директива 2013/34/ЕС или съгласно международните стандарти за финансова отчетност (IFRS), приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (9), или когато се касае за група, чието предприятие майка е с главно управление в трета държава - съгласно общоприетите счетоводни принципи на тази трета държава, определени за еквивалентни на IFRS съгласно Регламент (ЕО) № 1569/2007 на Комисията (10) (или съгласно счетоводните стандарти на трета държава, прилагането на които е позволено в съответствие с член 4 от същия регламент); или
б)
обхванати от същия надзор на консолидирана основа в съответствие с Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) или когато се касае за група, предприятието майка на която е с главно управление в трета държава - от същия надзор на консолидирана основа от компетентен орган на трета държава, който е оценен като равностоен на надзора, подчинен на принципите, установени в член 127 от Директива 2013/36/ЕС;
20.
„работен ден“ по отношение на която и да е дата, посочена в договор или в потвърждение за сделка с инструмент на паричния пазар, е денят, в който търговските банки и валутните пазари са отворени за обичайната си дейност (включително за операции със съответния инструмент на паричния пазар) и извършват сетълмент на плащания в същата валута като валутата на задължението за плащане, което е дължимо на тази дата или е изчислено към тази дата. В случай че дадена сделка с инструмент на паричния пазар е уредена от стандартно основно споразумение, съставено от Европейската банкова федерация (ЕБФ), Асоциацията на кредитните пазари (АКП), Международна асоциация за суапове и деривати (МАСД) или други водещи европейски или международни пазарни асоциации, се използва предоставеното в споразумението определение или определението, към което то препраща. За сетълмента на сделка с инструмент на паричния пазар, по отношение на която сетълментът следва да се извърши посредством определена система за сетълмент, „работен ден“ е денят, в който системата за сетълмент е отворена за извършването на сетълмента на тази сделка;
21.
„ден за сетълмент на TARGET2“ е всеки ден, в който TARGET2 (Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време) е отворена;
22.
„споразумение за обратно изкупуване“ е споразумение, по силата на което страните по него могат да участват в сделки, по които едната страна („продавач“) се съгласява да продаде на другата страна („купувач“) определени „активи“ („ценни книжа“, „стоки“ или „други финансови активи“) на определена дата в близко бъдеще, в замяна на което купувачът плаща покупната цена на продавача, като едновременно с това купувачът се съгласява да продаде обратно на продавача активите на определена бъдеща дата или при поискване, в замяна на което продавачът плаща на купувача договорената за обратното изкупуване цена. Всяка подобна сделка може да бъде репо сделка или сделка за покупка с уговорка за последваща обратна продажба. „Споразумение за обратно изкупуване“ може да е и споразумение за предоставяне на активи в залог и за предоставяне на общо право на повторно използване в замяна на кредит на парични средства на определена дата в близко бъдеще и връщането на кредита и лихвите на бъдеща дата в замяна на връщането на активите. Репо сделките могат да бъдат сключени с предварително определен падеж („срочни репо сделки“) или без предварително определен падеж, като на страните се предоставя възможност да се споразумеят по всяко време относно това дали да продължат или да прекратят споразумението („отворени репо сделки“);
23.
„тристранна репо сделка“ е репо сделка, при която на трета страна е възложено да избере обезпечението и да извършва действия по управлението му, докато е в сила сделката;
24.
„валутен суап“ е суап сделка, при която едната страна продава на другата определена сума от определена валута в замяна на плащането на договорена сума от друга определена валута по договорен валутен курс (известен като спот валутен курс) с уговорката продадената валута да бъде изкупена обратно на бъдеща дата (известна като падеж) в замяна на продажбата на първоначално закупената валута по различен валутен курс (известен като форуърд валутен курс);
25.
„овърнайт индекс суап“ (ОИС) е лихвен суап, при който периодичният плаващ лихвен процент е равен на средната геометрична стойност на овърнайт лихвения процент (или овърнайт индекс лихвения процент) през определен период от време. Окончателното плащане се изчислява, като разликата между фиксирания лихвен процент и натрупания овърнайт лихвен процент, отчетен по време на действието на ОИС, се прилага към номиналната стойност на сделката. Тъй като предметът на настоящия регламент обхваща само ОИС, деноминирани в евро, овърнайт лихвеният процент ще бъде ЕОНИА.
26.
„Рамката Базел III за КЛП“ е коефициентът на ликвидно покритие (КЛП), предложен от Базелския комитет и одобрен на 7 януари 2013 г. от Групата на управителите и ръководителите на надзорни органи, надзорния орган на Базелския комитет за банков надзор, като минимален глобален регулаторен стандарт по отношение на мерките за краткосрочна ликвидност в банковия сектор.
Член 2
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на еврозоната, от референтната съвкупност от отчетни единици, които са определени от Управителния съвет като отчетни единици съгласно параграф 2 или 3, както е приложимо, или от ПФИ, определени като отчетни единици съгласно параграф 4 - въз основа на посочените там критерии, и които са уведомени за отчетните си задължения съгласно параграф 5 (наричани по-долу „отчетни единици“).
2. На датата, на която настоящият регламент влезе в сила, Управителният съвет може да вземе решение, че ПФИ е отчетна единица, ако общите основни балансови активи на ПФИ надхвърлят 0,35 % от общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната въз основа на най-актуалните данни, с които ЕЦБ разполага, т.е.:
а)
данните към края на месец декември на календарната година, предхождаща уведомлението съгласно параграф 5; или
б)
ако данните по буква а) не са налични, данните към края на месец декември на предходната година.
За целите на това решение клоновете извън държавата на произход на съответната ПФИ се изключват от изчисляването на общите основни балансови активи на съответната ПФИ.
3. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе решение за категоризирането на други ПФИ като отчетни единици въз основа на размера на общите им основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната, значимостта на дейността на ПФИ при търгуването на инструменти на паричния пазар и важността им за стабилността и функционирането на финансовата система в еврозоната и/или в отделните държави членки.
4. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе и решение, че за всяка държава членка от еврозоната като отчетни единици се определят поне три ПФИ. Следователно, ако въз основа на решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2 или параграф 3, в определена държава членка от еврозоната бъдат избрани по-малко от три ПФИ, действителната съвкупност от отчетни единици ще обхваща и други ПФИ от тази държава членка от еврозоната, които съответната НЦБ счита за представителни (наричани по-долу „представителни отчетни единици“), така че като отчетни единици за тази държава членка от еврозоната да бъдат определени поне три отчетни единици.
Представителните отчетни единици се избират измежду най-големите кредитни институции, резиденти в съответната държава членка от еврозоната, въз основа на общите основни балансови активи на институциите, освен ако НЦБ предложат други критерии, с които ЕЦБ писмено се съгласи.
5. ЕЦБ или съответната НЦБ уведомява съответните ПФИ за решението на Управителния съвет съгласно параграф 2, 3 или 4 и за задълженията им по настоящия регламент. Уведомлението се изпраща в писмена форма поне четири месеца преди началото на първото отчитане.
6. Независимо от решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2, 3 или 4, НЦБ могат да събират и статистически данни за паричния пазар от ПФИ, резиденти в тяхната държава членка, които не са отчетни единици съгласно параграф 2, 3 или 4, въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност (наричани по-долу „допълнителни отчетни единици“). Ако дадена НЦБ определи допълнителни отчетни единици по този начин, тя своевременно ги уведомява.
Член 3
Изисквания за статистическа отчетност
1. За целите на редовното изготвяне на статистически данни за паричния пазар отчетните единици отчитат ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар на НЦБ на държавата членка, в която са резиденти на консолидирана основа, включително за всички техни клонове в Съюза или в ЕАСТ. Изискваната статистическа информация е посочена в приложения I, II и III. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент НЦБ предава на ЕЦБ статистическата информация, която получи от отчетните единици.
2. НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност във връзка с инструментите на паричния пазар, които отчетните единици следва да спазват. Тези правила за отчетност осигуряват предоставянето на необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
3. Независимо от изискванията за отчетност, посочени в параграф 1, дадена НЦБ може да вземе решение, че избраните съгласно член 2, параграфи 2, 3 и 4 отчетни единици, резиденти в държавата членка на НЦБ, ще отчитат на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III. НЦБ надлежно уведомява ЕЦБ и отчетните единици в случаите, когато ЕЦБ определя и прилага правилата за отчетност, които отчетните единици следва да спазват, и поема задачата да събира необходимите данни пряко от отчетните единици.
4. Ако дадена НЦБ избере допълнителни отчетни единици и ги уведоми, както е посочено в член 2, параграф 6, те отчитат на НЦБ ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент при поискване от ЕЦБ НЦБ ѝ предава статистическата информация, която получи от допълнителните отчетни единици.
5. В съответствие с националните им изисквания за статистическа отчетност НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност, които допълнителните отчетни единици следва да спазват. НЦБ гарантират, че националните правила за отчетност изискват от допълнителните отчетни единици да изпълняват изисквания, които са еквивалентни на членове 6-8, член 10, параграф 3 и членове 11 и 12 от настоящия регламент. НЦБ гарантират, че тези правила за отчетност предоставят необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
Член 4
Срокове
1. В случай че съгласно член 3, параграф 3 дадена НЦБ вземе решение, че отчетните единици отчитат пряко на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III, отчетните единици предават тази информация на ЕЦБ, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
2. В случаите извън параграф 1 НЦБ предават на ЕЦБ ежедневно посочената в приложения I, II и III статистическа информация относно паричния пазар, която получават от отчетните единици, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данните, събрани от допълнителните отчетни единици, избрани съгласно член 2, параграф 6, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката, веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, или веднъж месечно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на месеца, за който се отнасят данните. НЦБ вземат решение относно периодичността на отчитане и своевременно и надлежно уведомяват ЕЦБ. НЦБ могат да преразглеждат периодичността на отчитане всяка година;
г)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
3. НЦБ решават докога най-късно трябва да получат данните от отчетните единици, за да спазят собствените си срокове за отчитане, както е посочено в параграф 2, и надлежно уведомяват отчетните единици.
4. Когато краен срок, посочен в параграф 1 или в параграф 2, се падне в неработен ден на TARGET2, крайният срок се удължава до следващия работен ден на TARGET2, както е съобщено на уебсайта на ЕЦБ.
Член 5
Дерогация
В случаите, когато отчетните единици са избрани съгласно член 2, параграф 3 или 4, НЦБ може да вземе решение, че отчетните единици могат да предават на НЦБ ежедневните статистически данни за паричния пазар веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, ако поради оперативни причини те не могат да спазят изискването за ежедневна периодичност на отчитането. ЕЦБ може да определи условия за прилагането на тази дерогация от НЦБ.
Член 6
Случаи на сливане, разделяне, преобразуване, оздравяване и неплатежоспособност
1. В случай на сливане, разделяне, отделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите ѝ задължения, съответната отчетна единица уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ веднага след като намерението да се осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са планувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност. Отчетната единица също уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ в срок до 14 дни от приключването на операцията.
2. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез придобиване, както е определено в Директива 2011/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), и един от сливащите се субекти е отчетна единица, придобиващият субект продължава да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
3. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез учредяване на ново дружество, както е определено в Директива 2011/35/ЕС, и един от сливащите се субекти е отчетна единица, новоучреденият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент, ако отговаря на определението за отчетна единица.
4. Ако отчетна единица се раздели на два или повече субекта чрез придобиване или чрез учредяване на нови дружества, както е определено в Шеста директива 82/891/ЕИО на Съвета (13), и един от новите субекти е отчетна единица, новият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент. Разделянето включва и операция по отделяне, по силата на която отчетна единица прехвърля всички или част от активите и пасивите си на ново дружество в замяна на акции в новото дружество.
5. Ако отчетна единица стане неплатежоспособна, загуби лиценза си за банкова дейност или поради други причини престане да извършва банкова дейност, като това се удостовери от компетентния надзорен орган, тя вече не е длъжна да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
6. За целите на параграф 5 отчетна единица се счита за неплатежоспособна, ако възникне едно или повече от следните обстоятелства:
а)
отчетната единица извърши общо прехвърляне на имущество в полза на кредитори или с цел да участва в оздравяване, съдебно споразумение или конкордат с кредитори;
б)
отчетната единица направи писмено признание, че не е в състояние да изплати дълговете си, когато те станат изискуеми;
в)
отчетната единица поиска, се съгласи или приеме в нея или по отношение на цялото ѝ имущество или на съществена част от него да бъде назначен доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него;
г)
представяне или подаване на молба за откриване на производство по несъстоятелност по отношение на отчетната единица (от лице, различно от контрагента, по отношение на задължение на отчетната единица към този контрагент) в съда или пред друг компетентен орган или агенция;
д)
отчетната единица е прекратила дейността си чрез ликвидация или е обявена в несъстоятелност (или спрямо нея започне друго подобно производство); или отчетната единица, орган на публичната власт или друго образувание или лице подаде молба за оздравяването ѝ, сключването на съдебно споразумение или на конкордат, преструктурирането ѝ от акционерите или съдружниците в нея, управлението ѝ от администратор, ликвидацията ѝ, прекратяването ѝ или друга подобна мярка съгласно действащи или бъдещи законови и подзаконови норми, като тази молба не е спряна или отхвърлена в срок до 30 дни от подаването ѝ (освен когато става въпрос за молба за откриване на производство по ликвидация или друго подобно производство, като в тези случаи 30-дневният срок не се прилага);
е)
назначаването в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него на доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции; или
ж)
свикването на събрание на кредиторите с оглед на обсъждането на доброволно споразумение (или друга подобна процедура).
Член 7
Разпоредби относно поверителността
1. Когато получават или обработват данни съгласно настоящия регламент, които съдържат поверителна информация, включително когато обменят данни с други НЦБ от еврозоната, ЕЦБ и НЦБ прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 и член 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
2. При спазване на параграф 1 поверителната информация, която се съдържа в статистическите данни, събирани съгласно настоящия регламент от ЕЦБ или дадена НЦБ, не се предават на или споделят с други органи или с други трети страни, различни от ЕЦБ и НЦБ от еврозоната, освен ако съответната отчетна единица е дала предварително изричното си писмено съгласие на ЕЦБ или на съответната НЦБ и ЕЦБ или съответната НЦБ, ако това е приложимо, са сключили подходящо споразумение за поверителност с тази отчетна единица.
Член 8
Проверка и принудително събиране
ЕЦБ или НЦБ според случая имат право да проверяват и ако е необходимо, да събират принудително информацията, която отчетните единици предоставят в съответствие с изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 3 и приложения I, II и III към настоящия регламент. По-специално това право може да се упражнява, ако дадена отчетна единица не изпълнява предвидените в приложение IV стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизиите. Прилага се и член 6 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
Член 9
Опростена процедура за изменения
Като взема предвид становищата на Комитета по статистика на ЕСЦБ, Изпълнителният съвет на ЕЦБ може да прави технически изменения в приложенията към настоящия регламент, при условие че те не променят заложената концептуална рамка и не засягат тежестта на отчетността за отчетните единици. Изпълнителният съвет уведомява своевременно Управителния съвет за всяко такова изменение.
Член 10
Първо отчитане
1. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, първото отчитане съгласно настоящия регламент, като се имат предвид преходните разпоредби на член 12, започва с данни за 1 април 2016 г.
2. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която ЕЦБ или съответната НЦБ съобщи на отчетната единица съгласно член 2, параграф 5, но не по-рано от 12 месеца след приемането на решението на Управителния съвет съгласно член 2, параграф 3 или параграф 4.
3. Освен това когато представителна отчетна единица е избрана съгласно член 2, параграф 4, тя може да подаде писмено искане до ЕЦБ или съответната НЦБ за временно отлагане на първата отчетна дата, като изложи основанията за това забавяне. Поисканото отлагане може да бъде разрешено за срок до шест месеца с възможност за последващи удължавания на срока до шест месеца. ЕЦБ или съответната НЦБ може да се споразумее за отлагането на първата отчетна дата по отношение на подалата искането представителна отчетна единица, ако счете, че забавянето е оправдано. Освен това ако на първата отчетна дата представителната отчетна единица не разполага с данни за отчитане или разполага само с данни, които както ЕЦБ, така и НЦБ считат за непредставителни, НЦБ може да се съгласи да освободи представителната отчетна единица от спазването на първата отчетна дата. Освобождаването може да се предостави само от НЦБ заедно с ЕЦБ, ако и ЕЦБ, и НЦБ считат, че искането е обосновано и не излага на риск представителността на отчетната извадка.
4. За ПФИ, избрани като допълнителни отчетни единици съгласно член 2, параграф 6, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която съответната НЦБ съобщи на допълнителната отчетна единица съгласно член 2, параграф 6.
Член 11
Клауза за периодичен преглед
ЕЦБ извършва преглед на действието на настоящия регламент 12 месеца след първото отчитане и съставя доклад за това. Според препоръките, направени в доклада, тя може да увеличи или да намали броя на отчетните единици и/или на изискванията за статистическа отчетност. След този първоначален преглед на всеки две години се извършват редовни актуализации на действителна съвкупност от отчетни единици.
Член 12
Преходни разпоредби
За периода от 1 април 2016 г. до 1 юли 2016 г. на отчетните единици се позволява да отчитат на ЕЦБ и на съответната НЦБ статистически данни за паричния пазар за някои, а не за всички, необходими дни. ЕЦБ или съответната НЦБ могат да определят дните, за които се изисква отчетност.
Член 13
Заключителни разпоредби
Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставен във Франкфурт на Майн на 26 ноември 2014 година.
UREDBA (EU) št. 1333/2014 EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 26. novembra 2014
o statistiki denarnih trgov
(ECB/2014/48)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,
ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski sistem centralnih bank (ESCB) za izpolnjevanje svojih nalog potrebuje pripravo statistike poslov denarnega trga, in sicer zavarovanih, nezavarovanih in nekaterih izvedenih poslov denarnega trga, kakor so podrobneje določeni v tej uredbi, ki jih sklenejo denarne finančne institucije (MFI), z izjemo centralnih bank in skladov denarnega trga (SDT), z drugimi MFI ali se sklenejo med MFI in drugimi finančnimi institucijami, državo ali nefinančnimi družbami, pri čemer so izključeni posli znotraj skupine.
(2)
Glavni namen zbiranja te statistike je, da se Evropski centralni banki (ECB) zagotovijo celovite, podrobne in harmonizirane statistične informacije o denarnih trgih v euroobmočju. Podatki, izpeljani iz poslov, ki se zbirajo v zvezi z zgoraj navedenimi segmenti trga, zagotavljajo informacije o transmisijskem mehanizmu odločitev denarne politike. Zato so potreben zbir statističnih podatkov za namene denarne politike v euroobmočju.
(3)
Zbiranje statističnih podatkov je potrebno tudi zato, da se ECB omogoči zagotavljanje analitične in statistične podpore enotnemu mehanizmu nadzora (EMN) v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (3). V tem okviru je zbiranje statističnih podatkov potrebno tudi za podporo nalogam ECB na področju finančne stabilnosti.
(4)
Če se nacionalne centralne banke (NCB) odločijo, da ne bodo same zbirale podatkov, ki se zahtevajo v skladu s to uredbo, o tem obvestijo ECB, ki bo v tem primeru prevzela nalogo zbiranja podatkov neposredno od poročevalskih enot.
(5)
ECB je zavezana, da v skladu s Pogodbama in pod pogoji, določenimi v Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog ESCB, ki so opredeljene v Statutu ESCB in, v nekaterih primerih, v določbah, ki jih je sprejel Svet na podlagi člena 129(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
(6)
Da ECB čim bolj zmanjša breme poročanja MFI ter hkrati zagotovi, da je na voljo pravočasna in visoko kakovostna statistika, bo sprva zahtevala poročanje podatkov od največjih MFI v euroobmočju, in sicer glede na obseg njihovih skupnih glavnih sredstev v bilanci stanja v primerjavi s skupnimi glavnimi sredstvi v bilanci stanja za vse MFI v euroobmočju. Od 1. januarja 2017 lahko Svet ECB poveča število poročevalskih MFI tako, da upošteva tudi druga merila, kot sta pomembnost dejavnosti MFI na denarnih trgih ter njen pomen za stabilnost in delovanje finančnega sistema. ECB bo zagotovila, da bodo med poročevalskimi MFI najmanj tri iz vsake države članice, katere valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: država članica euroobmočja), s čimer bo zagotovljena minimalna raven geografske zastopanosti. NCB lahko na podlagi nacionalnih zahtev za statistično poročanje zbirajo podatke tudi od MFI, ki niso del dejanske poročevalske populacije, in v tem primeru se taki podatki poročajo in preverjajo v skladu s to uredbo.
(7)
Da se dalje zmanjša breme poročanja MFI s tem, da bi se izognili, da se zanje podvajajo zahteve za poročanje, ter da se hkrati zagotovi, da je na voljo pravočasna in visoko kakovostna statistika, bi ECB moralo biti omogočeno, da izvzame MFI iz poročanja podatkov, ki se nanašajo na posle financiranja z vrednostnimi papirji ali pogodbe na izvedene finančne instrumente, če so bili ti podatki že poročani repozitorijem sklenjenih poslov, pod pogojem, da ima ECB do pravočasnih in standardiziranih podatkov dostop v skladu z zahtevami, določenimi v tej uredbi.
(8)
Člen 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 določa, da lahko ECB sprejme uredbe za opredelitev in naložitev svojih zahtev za statistično poročanje dejanski poročevalski populaciji držav članic euroobmočja. Člen 6(4) določa, da lahko ECB sprejme uredbe, ki določajo pogoje, po katerih se lahko uveljavi pravica do verifikacije ali izvedbe obveznega zbiranja statističnih informacij.
(9)
Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB.
(10)
Kolikor podatki, ki se zbirajo v skladu s to uredbo, vsebujejo zaupne statistične informacije, se uporabljajo standardi za varstvo in uporabo takih informacij, ki so določeni v členih 8 in 8c Uredbe (ES) št. 2533/98.
(11)
Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v uredbah ali sklepih ECB.
(12)
Čeprav je priznano, da uredbe, ki jih sprejme ECB na podlagi člena 34.1 Statuta ESCB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za države članice euroobmočja kot za države članice zunaj euroobmočja. Uredba (ES) št. 2533/98 navaja, da člen 5 Statuta ESCB, skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja, na nacionalni ravni, vseh ukrepov, ki jih države članice zunaj euroobmočja štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo države članice euroobmočja.
(13)
Zahteve za poročanje po tej uredbi ne posegajo v zahteve za poročanje, določene v drugih pravnih aktih in instrumentih ECB, ki lahko vsaj delno zajemajo tudi poročanje statističnih informacij o denarnih trgih po posameznih poslih ali v agregirani obliki -
Sprejel naslednjo uredbo:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tej uredbi:
1.
„poročevalska enota“, „rezident“ in „rezidenčen“ imajo enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;
2.
„denarna finančna institucija“ (MFI) ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4), ter se razlaga tako, da vključuje vse podružnice MFI, ki se nahajajo v Uniji in državah Efte, razen kadar je v kaki določbi te uredbe izrecno določeno drugače;
3.
„DFP“ pomeni druge finančne posrednike, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, kakor so opredeljeni v revidiranem Evropskem sistemu računov (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), določenem v Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5);
4.
„zavarovalne družbe“ pomenijo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja, kakor je določeno v ESR 2010;
5.
„pokojninski skladi“ pomenijo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje), kakor je določeno v ESR 2010;
6.
„nefinančne družbe“ pomenijo sektor nefinančnih družb, kakor je določeno v ESR 2010;
7.
„država“ pomeni institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja, kakor je določeno v ESR 2010;
8.
„skupna glavna sredstva v bilanci stanja“ pomenijo skupna sredstva minus preostala sredstva, kakor sta ta pojma opredeljena v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistika denarnih trgov“ pomeni statistiko v zvezi z zavarovanimi, nezavarovanimi in izvedenimi posli z instrumenti denarnega trga, sklenjenimi med MFI ter med MFI in DFP, zavarovalnimi družbami, pokojninskimi skladi, centralnimi bankami, državo in nefinančnimi družbami, pri čemer so izključeni posli znotraj skupine v zadevnem obdobju poročanja;
10.
„instrument denarnega trga“ pomeni kateri koli instrument, naveden v prilogah I, II in III;
11.
„sklad denarnega trga“ pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki potrebuje dovoljenje kot kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje po Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali je alternativni investicijski sklad po Direktivi 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki vlaga v kratkoročna sredstva in katerega posamični ali kumulativni cilji so nuditi donose v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu oziroma ohranjati vrednost investicije;
12.
„centralna banka“ pomeni katero koli centralno banko, ne glede na to, kje se nahaja;
13.
„nacionalne centralne banke“ ali „NCB“ pomenijo nacionalne centralne banke držav članic Unije;
14.
„referenčna poročevalska populacija“ pomeni rezidenčne MFI v euroobmočju, razen centralnih bank in SDT, ki od drugih MFI in/ali DFP, zavarovalnih družb, pokojninskih skladov, države, centralnih bank za naložbene namene ali nefinančnih družb sprejemajo vloge, denominirane v eurih, in/ali jim izdajajo katere koli druge dolžniške instrumente in/ali jim odobravajo posojila, denominirana v eurih, kakor so navedeni v prilogah I, II in III;
15.
„skupina“ pomeni skupino podjetij, vključno z bančno skupino, ki jo sestavljajo nadrejeno podjetje in njegova podrejena podjetja, katerih računovodski izkazi se konsolidirajo za namene Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8);
16.
„podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno odvisen del institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti institucije;
17.
„podružnica v Uniji in državah Efte“ pomeni podružnico, ki se nahaja in je registrirana v državi članici Unije ali državi Efte;
18.
„Evropsko združenje za prosto trgovino“ (Efta) pomeni medvladno organizacijo za spodbujanje proste trgovine in gospodarskega povezovanja v korist svojih držav članic;
19.
„posel znotraj skupine“ pomeni posel z instrumenti denarnega trga, ki ga poročevalska enota sklene z drugim podjetjem, ki je vključeno v iste polno konsolidirane računovodske izkaze. Šteje se, da sta podjetji, ki sta stranki v poslu, vključeni v isto polno konsolidacijo, kadar sta obe:
(a)
vključeni v konsolidacijo v skladu z Direktivo 2013/34/EU ali mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ali v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima sedež v tretji državi, v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli te tretje države, za katere se ugotovi, da so enakovredna MSRP, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1569/2007 (10) (ali računovodskimi standardi tretje države, ki se lahko uporabljajo v skladu s členom 4 navedene uredbe); ali
(b)
zajeti v isti konsolidirani nadzor v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali v zvezi s skupino, katere nadrejeno podjetje ima sedež v tretji državi, isti konsolidirani nadzor pristojnega organa tretje države, ki je preverjeno enakovreden nadzoru, ki ga določajo načela iz člena 127 Direktive 2013/36/EU;
20.
„delovni dan“ pomeni v zvezi s katerim koli datumom, ki je določen v pogodbi ali potrditvi za posel z instrumentom denarnega trga, tisti dan, na katerega so poslovne banke in devizni trgi odprti za splošno poslovanje (vključno s poslovanjem z zadevnim instrumentom denarnega trga) in poravnavajo plačila v isti valuti kot obveznost plačila, ki zapade v plačilo na ta datum ali se izračuna glede na ta datum. V primeru posla z instrumentom denarnega trga, ki ga ureja standardna okvirna pogodba, izdana s strani Evropskega bančnega združenja (EBF), združenja Loan Market Association (LMA), združenja International Swaps and Derivatives Association, Inc. (ISDA) ali drugega vodilnega evropskega ali mednarodnega tržnega združenja, se uporabi opredelitev, ki je določena v tej standardni okvirni pogodbi ali je vanjo vključena s sklicevanjem. V zvezi s poravnavo katerega koli posla z instrumentom denarnega trga, ki naj bi bil poravnan prek določenega poravnalnega sistema, pomeni dan, ko je ta poravnalni sistem odprt za poravnavo tovrstnih poslov;
21.
„dan poravnave v sistemu TARGET2“ pomeni kateri koli dan, ko je odprt sistem TARGET2 (transevropski sistem bruto poravnave v realnem času);
22.
„pogodba o začasni prodaji“ pomeni pogodbo, v skladu s katero lahko pogodbeni stranki sklepata posle, pri katerih se ena stranka (prodajalec) zaveže, da bo drugi stranki (kupec) na bližnji datum prodala določeno finančno premoženje (vrednostne papirje, borzno blago ali drugo finančno premoženje) proti plačilu prodajne cene s strani kupca prodajalcu, kupec pa se hkrati zaveže, da bo to finančno premoženje na točno določen datum v prihodnosti ali na poziv prodal nazaj prodajalcu proti plačilu cene povratnega nakupa s strani prodajalca kupcu. Vsak tak posel je lahko repo posel ali posel nakupa in povratne prodaje. Pogodba o začasni prodaji lahko pomeni tudi pogodbo o zastavi finančnega premoženja in podelitvi splošne pravice nadaljnje uporabe v zameno za posojilo v denarju na bližnji datum, z odplačilom posojila in obresti na oddaljenejši datum v zameno za vračilo finančnega premoženja. Repo posli se lahko sklenejo z vnaprej določenim datumom zapadlosti (repo posli s fiksnim rokom) ali brez vnaprej določenega datuma zapadlosti, kjer imata obe stranki možnost vsak dan obnoviti ali prekiniti pogodbo (odprti repo posli);
23.
„tristranski repo posel“ pomeni repo posel, pri katerem je tretja oseba odgovorna za izbiro in upravljanje zavarovanja v času trajanja posla;
24.
„valutna zamenjava“ pomeni posel zamenjave, pri katerem ena stranka drugi stranki proda določen znesek določene valute proti plačilu dogovorjenega zneska določene druge valute po dogovorjenem deviznem tečaju (znan kot promptni devizni tečaj) z zavezo, da prodano valuto na datum v prihodnosti (znan kot datum zapadlosti) kupi nazaj v zameno za prodajo prvotno kupljene valute po drugem deviznem tečaju (znan kot terminski devizni tečaj);
25.
„zamenjava indeksov čez noč“ (overnight index swap - OIS) pomeni obrestno zamenjavo, pri kateri je periodična spremenljiva obrestna mera enaka geometrijskemu povprečju obrestne mere čez noč (ali indeksa čez noč) v določenem obdobju. Končno plačilo se izračuna tako, da se nominalni znesek posla pomnoži z razliko med fiksno obrestno mero in sestavljeno obrestno mero čez noč, evidentirano v času trajanja OIS. Ker se ta uredba osredotoča samo na OIS, denominirane v eurih, je obrestna mera čez noč EONIA;
26.
„okvir Basel III za količnik likvidnostnega kritja“ pomeni količnik likvidnostnega kritja, ki ga je predlagal Baselski odbor za bančni nadzor ter ga je 7. januarja 2013 potrdila skupina guvernerjev in vodij nadzornih organov, nadzorni organ Baselskega odbora za bančni nadzor, kot globalni minimalni regulativni standard za mere kratkoročne likvidnosti v bančnem sektorju.
Člen 2
Dejanska poročevalska populacija
1. Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne MFI v euroobmočju iz referenčne poročevalske populacije, ki jih Svet ECB določi kot poročevalske enote v skladu z odstavkom 2 oziroma 3, ali MFI, določene kot poročevalske enote v skladu z odstavkom 4 na podlagi meril iz navedenega odstavka, in ki so obveščene o njihovih obveznostih poročanja v skladu z odstavkom 5 (v nadaljnjem besedilu: poročevalske enote).
2. Od datuma začetka veljavnosti te uredbe lahko Svet ECB odloči, da je MFI poročevalska enota, če njena skupna glavna sredstva v bilanci stanja obsegajo več kot 0,35 % skupnih glavnih sredstev v bilanci stanja vseh MFI v euroobmočju na podlagi najnovejših podatkov, ki so na voljo ECB, tj.:
(a)
podatkov, ki se nanašajo na konec decembra koledarskega leta pred obvestitvijo v skladu z odstavkom 5; ali
(b)
če podatki iz (a) niso na voljo, podatkov, ki se nanašajo na konec decembra predhodnega leta.
Za potrebe te odločitve se iz izračuna skupnih glavnih sredstev v bilanci stanja zadevne MFI izključijo podružnice zunaj države gostiteljice zadevne MFI.
3. Od 1. januarja 2017 lahko Svet ECB odloči, da med poročevalske enote uvrsti katero koli drugo MFI glede na obseg njenih skupnih glavnih sredstev v bilanci stanja v primerjavi s skupnimi glavnimi sredstvi v bilanci stanja vseh MFI v euroobmočju, pomembnost njene dejavnosti pri trgovanju z instrumenti denarnega trga ter njen pomen za stabilnost in delovanje finančnega sistema v euroobmočju in/ali posameznih državah članicah.
4. Od 1. januarja 2017 lahko Svet ECB tudi odloči, da se za vsako državo članico euroobmočja kot poročevalske enote določijo najmanj tri MFI. Skladno s tem bodo v primeru, če so na podlagi odločitev Sveta ECB v skladu z odstavkom 2 ali odstavkom 3 izbrane manj kot tri MFI v določeni državi članici, dejansko poročevalsko populacijo sestavljale tudi druge MFI iz te države članice euroobmočja, ki jih zadevna NCB šteje za reprezentativne (v nadaljnjem besedilu: reprezentativne poročevalske enote), tako da so kot poročevalske enote za to državo članico določene najmanj tri poročevalske enote.
Reprezentativne poročevalske enote se izberejo med največjimi rezidenčnimi kreditnimi institucijami v zadevni državi članici euroobmočja na podlagi skupnih glavnih sredstev v bilanci stanja teh institucij, razen če NCB predlagajo in ECB pisno odobri druga merila.
5. ECB ali zadevna NCB obvesti zadevne MFI o vseh odločitvah Sveta ECB v skladu z odstavkom 2, 3 ali 4 in o njihovih obveznostih po tej uredbi. Obvestilo se pošlje v pisni obliki najmanj štiri mesece pred začetkom prvega poročanja.
6. Ne glede na odločitve Sveta ECB v skladu z odstavkom 2, 3 ali 4 lahko NCB na podlagi nacionalnih zahtev za statistično poročanje zbirajo statistične podatke o denarnih trgih tudi od rezidenčnih MFI v svoji državi članici, ki niso poročevalske enote v skladu z odstavkom 2, 3 ali 4 (v nadaljnjem besedilu: dodatne poročevalske enote). Če NCB na ta način določi dodatne poročevalske enote, jih o tem nemudoma obvesti.
Člen 3
Zahteve za statistično poročanje
1. Za potrebe redne priprave statistike denarnih trgov poročevalske enote poročajo NCB države članice, katere rezidenti so, na konsolidirani podlagi, tudi za vse podružnice v Uniji in državah Efte, dnevne statistične informacije v zvezi z instrumenti denarnega trga. Zahtevane statistične informacije so določene v prilogah I, II in III. NCB prenese statistične informacije, ki jih prejme od poročevalskih enot, ECB v skladu s členom 4(2) te uredbe.
2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se ravnajo poročevalske enote v zvezi z instrumenti denarnega trga. Te ureditve poročanja zagotovijo zagotavljanje zahtevanih statističnih informacij ter omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.
3. Ne glede na zahtevo za poročanje iz odstavka 1 lahko NCB odloči, da poročevalske enote, ki so izbrane v skladu s členom 2(2), (3) in (4) in so rezidenti v državi članici te NCB, poročajo statistične informacije, določene v prilogah I, II in III, ECB. NCB o tem obvesti ECB in poročevalske enote, po čemer ECB opredeli in uvede ureditve poročanja, po katerih se ravnajo poročevalske enote, in prevzame nalogo zbiranja zahtevanih podatkov neposredno od poročevalskih enot.
4. Če je NCB izbrala dodatne poročevalske enote in jih obvestila, kakor je navedeno v členu 2(6), te dodatne poročevalske enote poročajo dnevne statistične informacije v zvezi z instrumenti denarnega trga tej NCB. NCB prenese statistične informacije, ki jih prejme od poročevalskih enot, ECB na njeno zahtevo v skladu s členom 4(2) te uredbe.
5. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se dodatne poročevalske enote ravnajo, v skladu z nacionalnimi zahtevami za statistično poročanje. NCB zagotovijo, da nacionalne ureditve poročanja zahtevajo od dodatnih poročevalskih enot izpolnjevanje zahtev, ki so enakovredne členom 6 do 8, členu 10(3) ter členoma 11 in 12 te uredbe. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.
Člen 4
Roki
1. V primeru, da NCB v skladu s členom 3(3) odloči, da poročevalske enote poročajo statistične informacije, določene v prilogah I, II in III, neposredno ECB, poročevalske enote te informacije prenesejo ECB na naslednji način.
(a)
Podatki, ki se zbirajo od poročevalskih enot, izbranih v skladu s členom 2(2), se prenesejo ECB enkrat na dan med 18. uro na datum sklenitve posla in 7. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po datumu sklenitve posla.
(b)
Podatki, ki se zbirajo od poročevalskih enot, izbranih v skladu s členom 2(3) in (4), se prenesejo ECB enkrat na dan med 18. uro na datum sklenitve posla in 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po datumu sklenitve posla.
(c)
Podatki, v zvezi s katerimi NCB uveljavi odstopanje v skladu s členom 5, se prenesejo ECB enkrat na teden med 18. uro na datum sklenitve posla in 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po koncu tedna, na katerega se podatki nanašajo.
2. V vseh primerih razen primera iz odstavka 1 NCB prenesejo dnevne statistične informacije o denarnih trgih, določene v prilogah I, II in III, ki jih prejmejo od poročevalskih enot, ECB na naslednji način.
(a)
Podatki, ki se zbirajo od poročevalskih enot, izbranih v skladu s členom 2(2), se prenesejo ECB enkrat na dan pred 7. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po datumu sklenitve posla.
(b)
Podatki, ki se zbirajo od poročevalskih enot, izbranih v skladu s členom 2(3) in (4), se prenesejo ECB enkrat na dan pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po datumu sklenitve posla.
(c)
Podatki, ki se zbirajo od dodatnih poročevalskih enot, izbranih v skladu s členom 2(6), se prenesejo ECB enkrat na dan pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po datumu sklenitve posla, enkrat na teden pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po koncu tedna, na katerega se podatki nanašajo, ali enkrat na mesec pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo. NCB odločijo o pogostosti poročanja in o tem nemudoma obvestijo ECB. NCB lahko enkrat letno spremenijo pogostost poročanja.
(d)
Podatki, v zvezi s katerimi NCB uveljavlja odstopanje v skladu s členom 5, se prenesejo ECB enkrat na teden pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po koncu tedna, na katerega se podatki nanašajo.
3. NCB za zagotovitev spoštovanja svojih rokov za poročanje, kot so določeni v odstavku 2, odločijo, do kdaj morajo prejeti podatke od poročevalskih enot, in o tem obvestijo poročevalske enote.
4. Kadar rok iz odstavka 1 ali 2 pade na dan, ko sistem TARGET2 ne deluje, se ta rok podaljša do naslednjega dneva delovanja sistema TARGET2, kakor je napovedano na spletni strani ECB.
Člen 5
Odstopanje
Kadar so poročevalske enote izbrane v skladu s členom 2(3) ali (4), lahko NCB odloči, da lahko te poročevalske enote prenesejo ECB dnevne statistične podatke o denarnih trgih enkrat na teden pred 13. uro po srednjeevropskem času na prvi dan poravnave v sistemu TARGET2 po koncu tedna, na katerega se podatki nanašajo, če iz operativnih razlogov ne morejo izpolniti zahteve za dnevno poročanje. ECB lahko določi pogoje za uporabo odstopanja s strani NCB.
Člen 6
Združitve, delitve, reorganizacija in insolventnost
1. Poročevalska enota mora v primeru združitve, delitve, oddelitve (spin off) ali kakršne koli druge oblike prestrukturiranja, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njenih statističnih obveznosti, obvestiti ECB in zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takrat, ko namera za izvedbo takega postopka postane javna, in v razumnem roku, preden začne učinkovati. Poročevalska enota obvesti ECB in zadevno NCB tudi v 14 dneh od zaključka takega postopka.
2. Če se poročevalska enota združi z drugim subjektom na način združitve s prevzemom, kakor je opredeljeno v Direktivi 2011/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), in je bil eden od subjektov, ki se združita, poročevalska enota, potem združeni subjekt še naprej poroča v skladu s to uredbo.
3. Če se poročevalska enota združi z drugim subjektom na način združitve z ustanovitvijo nove družbe, kakor je opredeljeno v Direktivi 2011/35/EU, in je bil eden od subjektov, ki se združita, poročevalska enota, potem novi subjekt poroča v skladu s to uredbo, če ustreza opredelitvi poročevalske enote.
4. Če se poročevalska enota razdeli na dva subjekta ali več subjektov na način delitve s pripojitvijo ali delitve z ustanovitvijo novih družb, kakor je opredeljeno v Šesti direktivi Sveta 82/891/EGS (13), in je eden od novih subjektov poročevalska enota, ta novi subjekt poroča v skladu s to uredbo. Delitev vključuje tudi postopek oddelitve, pri katerem poročevalska enota prenese vsa sredstva in obveznosti ali njihov del na novo družbo v zameno za delnice nove družbe.
5. Če poročevalska enota postane insolventna, izgubi dovoljenje za opravljanje bančnih storitev ali drugače preneha z opravljanjem bančnih poslov, kar potrdi pristojni nadzorni organ, ni več zavezana poročati v skladu s to uredbo.
6. Za potrebe odstavka 5 se šteje, da je poročevalska enota insolventna, če nastopi eden ali več naslednjih primerov:
(a)
poročevalska enota izvede splošen prenos premoženja v korist upnikov ali za namen začetka reorganizacije ali prisilne ali prostovoljne poravnave z upniki;
(b)
poročevalska enota pisno prizna, da ni zmožna odplačati dolgov ob zapadlosti;
(c)
poročevalska enota da predlog ali privolitev ali ne oporeka, da se v zvezi z njo, vsem njenim premoženjem ali pomembnim delom njenega premoženja imenuje skrbnik, upravitelj, upravitelj prenehanja ali primerljiv izvršitelj;
(d)
pri sodišču ali drugem pristojnem organu je vložen predlog za začetek postopka zaradi insolventnosti nad poročevalsko enoto (razen s strani nasprotne stranke v zvezi z obveznostjo poročevalske enote do te nasprotne stranke);
(e)
poročevalska enota preneha ali postane insolventna (ali se nad njo začne kateri koli primerljiv postopek) ali vloži sama ali kateri koli javni organ, drug subjekt ali druga oseba predlog za njeno reorganizacijo, prisilno ali prostovoljno poravnavo, stečaj, prenehanje, likvidacijo ali podoben ukrep v skladu s katerim koli obstoječim ali bodočim zakonom ali drugim predpisom, pri čemer tak predlog (razen v primeru predloga za prenehanje ali primerljiv postopek, kjer ne velja 30-dnevni rok) ni bil zadržan ali zavržen v 30 dneh od vložitve;
(f)
v zvezi s poročevalsko enoto, vsem njenim premoženjem ali pomembnim delom njenega premoženja je imenovan skrbnik, upravitelj, upravitelj prenehanja ali primerljiv izvršitelj; ali
(g)
sklic kakršnega koli zbora upnikov poročevalske enote z namenom preučitve možnosti prostovoljne poravnave (ali katerega koli primerljivega postopka).
Člen 7
Določbe o zaupnosti
1. ECB in NCB pri prejemanju podatkov v skladu s to uredbo, ki vsebujejo zaupne informacije, in ravnanju z njimi, vključno z izmenjavo teh podatkov z drugimi NCB euroobmočja, uporabljajo standarde za varstvo in uporabo zaupnih statističnih informacij, ki so določeni v členih 8 in 8c Uredbe (ES) št. 2533/98.
2. Ob upoštevanju odstavka 1 se nobene zaupne informacije iz statističnih podatkov, ki jih zbira ECB ali NCB v skladu s to uredbo, ne prenesejo ali drugače izmenjajo z nobenim organom ali drugo tretjo osebo razen ECB in NCB euroobmočja, razen če je zadevna poročevalska enota dala ECB ali zadevni NCB predhodno izrecno pisno soglasje in je ECB ali zadevna NCB, kjer je to ustrezno, s to poročevalsko enoto podpisala ustrezen sporazum o zaupnosti.
Člen 8
Preverjanje in obvezno zbiranje
ECB oziroma NCB imajo pravico do preverjanja in po potrebi obveznega zbiranja informacij, ki jih poročevalske enote zagotavljajo v skladu z zahtevami za statistično poročanje, določenimi v členu 3 te uredbe ter prilogah I, II in III k tej uredbi. Ta pravica se lahko izvaja zlasti v primeru, če poročevalska enota ne izpolnjuje standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV. Uporablja se tudi člen 6 Uredbe (ES) št. 2533/98.
Člen 9
Poenostavljen postopek spreminjanja
Izvršilni odbor ECB lahko ob upoštevanju stališč Odbora ESCB za statistiko izvede tehnične spremembe prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.
Člen 10
Prvo poročanje
1. Za poročevalske enote, izbrane v skladu s členom 2(2), se prvo poročanje v skladu s to uredbo, ob upoštevanju prehodnih določb iz člena 12, začne s podatki za 1. april 2016.
2. Za poročevalske enote, izbrane v skladu s členom 2(3) in (4), se prvo poročanje v skladu s to uredbo začne na datum, ki ga ECB ali zadevna NCB sporoči poročevalski enoti v skladu s členom 2(5), v nobenem primeru pa ne prej kot 12 mesecev po sprejetju odločitve Sveta ECB v skladu s členom 2(3) ali (4).
3. Poleg tega, kadar so reprezentativne poročevalske enote izbrane v skladu s členom 2(4), lahko reprezentativna poročevalska enota predloži ECB ali zadevni NCB pisno prošnjo za začasno odložitev datuma prvega poročanja, v kateri navede razloge za tak odlog. Prošnja za odložitev se lahko odobri za največ šest mesecev, z možnostjo podaljšanj še za največ šest mesecev. ECB ali zadevna NCB lahko odobri odložitev datuma prvega poročanja za reprezentativno poročevalsko enoto, ki vloži prošnjo, če oceni, da je tak odlog upravičen. Poleg tega, če reprezentativna poročevalska enota na datum prvega poročanja nima nobenih podatkov za poročanje ali ima samo podatke, ki jih ECB in NCB ne štejeta za reprezentativne, lahko NCB odobri njeno izvzetje iz uporabe datuma prvega poročanja. Tako izvzetje lahko NCB odobri samo po uskladitvi z ECB, če tako ECB kot NCB menita, da je prošnja upravičena, in da izvzetje ne ogroža reprezentativnosti vzorca poročevalcev.
4. Za MFI, izbrane za dodatne poročevalske enote v skladu s členom 2(6), se prvo poročanje v skladu s to uredbo začne na datum, ki ga NCB sporoči dodatni poročevalski enoti v skladu s členom 2(6).
Člen 11
Redni pregled
ECB pregleda učinkovanje te uredbe po 12 mesecih od prvega poročanja in o tem izda poročilo. V skladu s priporočili v tem poročilu lahko poveča ali zmanjša število poročevalskih enot in/ali zahteve za statistično poročanje. Po tem prvem pregledu se vsaki dve leti opravi redna posodobitev dejanske poročevalske populacije.
Člen 12
Prehodna določba
V obdobju od 1. aprila 2016 do 1. julija 2016 bodo poročevalske enote lahko poročale ECB ali zadevni NCB statistične podatke o denarnih trgih samo za nekatere in ne za vse zadevne dneve. ECB ali zadevna NCB lahko določi, za katere dneve se zahteva poročanje.
Člen 13
Končni določbi
Ta uredba začne veljati 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 26. novembra 2014