ДИРЕКТИВА 2014/51/ЕC НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Директива 2003/71/ЕО, Директива 2009/138/ЕО, Регламент (ЕО) № 1060/2009, Регламент (ЕО) № 1094/2010 и Регламент (ЕО) № 1095/2010 във връзка с правомощията на Европейския надзорен орган (Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) и на Европейския надзорен орган (Европейския орган за ценни книжа и пазари)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 50, 53, 62 и 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Финансовата криза през 2007 и 2008 г. разкри сериозни слабости по отношение на финансовия надзор, както в конкретни случаи, така и по отношение на финансовата система като цяло. Моделите за надзор на национално равнище изостават по отношение на финансовата глобализация и наличието на интегрирани и взаимосвързани европейски финансови пазари, където много финансови институции извършват трансгранични операции. Кризата разкри сериозни слабости по отношение на сътрудничеството, координацията, последователното прилагане на правото на Съюза и доверието между националните компетентни органи.
(2)
В редица резолюции, приети преди и по време на финансовата криза, Европейският парламент призова за постигане на по-интегриран европейски надзор, за да се гарантират истински равни условия за всички участници на равнището на Съюза, и за това надзорът да отразява нарастващата интеграция на финансовите пазари в Съюза, по-специално в резолюциите си от 13 април 2000 г. относно съобщението на Комисията, озаглавено „Изпълнение на рамката за финансовите пазари: план за действие“, в резолюцията си от 21 ноември 2002 г. относно правилата за осъществяване на пруденциален надзор в Европейския съюз, в резолюцията си от 11 юли 2007 г. относно политиката в областта на финансовите услуги (2005-2010 г.) - Бяла книга, в резолюцията си от 23 септември 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно хедж фондовете и фондовете за частно участие, в резолюцията си от 9 октомври 2008 г., съдържаща препоръки към Комисията относно последващи мерки при процеса „Ламфалуси“: бъдеща структура на надзора, както и в позициите си от 22 април 2009 г. относно измененото предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно предприемането и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) и от 23 април 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно агенциите за кредитен рейтинг.
(3)
През ноември 2008 г. Комисията възложи на група на високо равнище, председателствана от Жак дьо Ларозиер, да представи препоръки за подобряване на европейската надзорна уредба с цел по-добра защита на гражданите на Съюза и възстановяване на доверието във финансовата система. В представения на 25 февруари 2009 г. окончателен доклад (доклада „Дьо Ларозиер“) групата на високо равнище препоръча засилване на надзорната рамка с цел намаляване на риска от бъдещи финансови кризи и на тяхната сериозност. Тя препоръча и всеобхватни реформи в надзорната структура на финансовия сектор в Съюза. С доклада „Дьо Ларозиер“ също така се препоръчва създаването на Европейска система за финансов надзор, която да включва три Европейски надзорни органа - по един за всеки от секторите на банковото дело, ценните книжа и застраховането и професионалното пенсионно осигуряване, както и на Европейски съвет за системен риск.
(4)
Финансовата стабилност е предпоставка за това реалната икономика да осигурява работни места, кредитиране и растеж. Финансовата криза разкри сериозни слабости на финансовия надзор, който не съумя да предвиди неблагоприятните макропруденциални промени или да предотврати натрупването на прекомерни рискове във финансовата система.
(5)
В заключенията от заседанието си от 18 и 19 юни 2009 г. Европейският съвет препоръча да бъде създадена Европейска система за финансов надзор, която да обхваща три нови Европейски надзорни органа. Той също така препоръча целта на системата да бъде повишаване на качеството и последователността на националния надзор, засилване на надзора върху трансграничните групи, създаване на единен Европейски правилник, приложим за всички финансови институции във вътрешния пазар. Той подчерта, че Европейските надзорни органи („ЕНО“) също следва да имат надзорни правомощия спрямо агенциите за кредитен рейтинг и прикани Комисията да подготви конкретни предложения относно това как Европейската система за финансов надзор („ЕСФН“) би могла да играе важна роля в кризисни ситуации.
(6)
През 2010 г. Европейският парламент и Съветът приеха три регламента за създаване на ЕНО: Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (5) за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) („ЕОЗППО“) и Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6) за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП) като част от ЕСФН.
(7)
За да може ЕСФН да функционира ефективно, са необходими промени в законодателните актове на Съюза в областта на действие на тези три ЕНО. Тези промени засягат определянето на приложното поле на определени правомощия на ЕНО, включването на определени правомощия в съществуващите процеси, установени в съответните законодателни актове на Съюза, както и изменения с цел осигуряване на гладкото и ефективно функциониране на ЕНО в рамките на ЕСФН.
(8)
Създаването на ЕНО следва съответно да бъде придружено от изготвянето на единен европейски правилник, който ще осигури последователното хармонизиране и еднообразното прилагане, като по този начин ще допринесе за още по-ефективното функциониране на вътрешния пазар и по-ефективното осъществяване на надзор на микроравнище. В регламентите за създаване на ЕСФН се предвижда, че ЕНО могат да разработват проекти на технически стандарти в посочените от съответното законодателство области, които в съответствие с членове 290 и 291 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) ще бъдат представяни на Комисията за приемане чрез делегирани или изпълнителни актове. Докато в Директива 2010/78/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7) бе установена първата група от тези области, с настоящата директива следва да се определи допълнителна група от области, особено по отношение на Директиви 2003/71/ЕО и 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8), на Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (9) и на Регламенти (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010.
(9)
Съответните законодателни актове следва да определят областите, в които ЕНО са оправомощени да разработват проекти на технически стандарти, и начина на приемане на тези стандарти. Съответните законодателни актове следва да установят елементите, условията и характеристиките, както предвижда член 290 от ДФЕС в случай на делегирани актове,.,.
(10)
С определянето на областите, в които следва да се приемат технически стандарти, следва да се постигне подходящият баланс между съставянето на единен набор от хармонизирани правила и предотвратяването на излишно усложненото регулиране и прилагане. Следва да се подберат само тези области, по отношение на които съгласуваните технически правила ще допринесат значително и ефективно за постигането на целите на съответните законодателни актове, като същевременно се гарантира, че политическите решения се вземат от Европейския парламент, Съвета и Комисията в съответствие с техните обичайни процедури.
(11)
Въпросите, попадащи в обхвата на техническите стандарти, следва да са от подчертано техническо естество, като тяхното разработване изисква специализирания опит на експерти по надзора. Регулаторните технически стандарти, приети като делегирани актове, съгласно член 290, ДФЕС, следва да доразвият, уточнят и определят условията за последователно хармонизиране на правилата, които са част от приетите от Европейския парламент и от Съвета законодателни актове, като допълват или изменят някои техни несъществени елементи. От друга страна, техническите стандарти за изпълнение, приети под формата на актове за изпълнение, съгласно член 291, ДФЕС, следва да установят условията за единно прилагане на правните актове. Техническите стандарти следва да не изискват вземането на политически решения.
(12)
В случая на регулаторните технически стандарти е уместно да бъде прилагана, по целесъобразност, процедурата, предвидена съответно в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010. Техническите стандарти за изпълнение следва да бъдат приети, по целесъобразност, в съответствие с процедурата, предвидена съответно в член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(13)
Регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение следва да допринасят за създаването на единен правилник за правото в областта на финансовите услуги, одобрено от Европейския съвет в заключенията му от юни 2009 г. Доколкото някои изисквания в законодателните актове на Съюза не са изцяло хармонизирани, и в съответствие с принципа на предпазните мерки при надзора регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение, развиващи, уточняващи или определящи условията за прилагане на тези изисквания, не следва да възпрепятстват държавите членки да изискват допълнителна информация или да налагат по-строги изисквания. Затова регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение следва да позволяват на държавите членки да изискват допълнителна информация или да налагат по-строги изисквания в определени области, в които съответните законодателни актове предвиждат подобна преценка.
(14)
Съгласно регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010, преди да представят регулаторните технически стандарти или техническите стандарти за изпълнение на Комисията, ЕНО следва при необходимост да проведат открити обществени консултации по тях и да анализират свързаните с тях възможни разходи и ползи.
(15)
Следва да е възможно регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение да предвиждат преходни мерки със съобразени срокове, ако разходите за незабавното прилагане биха били прекомерно големи в сравнение с ползите.
(16)
Към момента на приемане на настоящата директива работата, свързана с подготовката на и консултациите, свързани с първия набор от мерки за изпълнение на рамковите правила съгласно Директива 2009/138/ЕО е в напреднал етап. В интерес на ранното приключване на работата по тези мерки е целесъобразно да се позволи на Комисията, за преходен период, да приема регулаторните технически стандарти, предвидени в настоящата директива, в съответствие с процедурата за приемане на делегирани актове. Всички изменения на тези делегирани актове или - след изтичането на преходния период - всички регулаторни технически стандарти за изпълнение на Директива 2009/138/ЕО следва да бъдат приети в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
(17)
Освен това е целесъобразно да се разреши на ЕОЗППО, след изтичането на преходен период от две години, да предложи актуализиране на поредица от делегирани актове под формата на регулаторни технически стандарти. Това актуализиране следва да бъде ограничено до техническите аспекти на съответните делегирани актове и не следва да предполага вземане на стратегически решения или избор на политики.
(18)
Когато ЕОЗППО подготвя или изготвя проекти на регулаторни технически стандарти за адаптиране на делегираните актове към развитието на техническите аспекти на финансовите пазари, Комисията следва да гарантира едновременно, навременно и подходящо предаване на информацията относно обхвата на тези проекти на регулаторни технически стандарти на Европейския парламент и на Съвета.
(19)
В Регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010 се предвижда механизъм за уреждане на разногласията между националните надзорни органи. Ако даден национален надзорен орган не е съгласен с процедурата или същността на дадено действие или бездействие на друг национален надзорен орган в областите, определени в законодателните актове на Съюза в съответствие с посочените регламенти, когато съгласно съответния законодателен акт се изисква сътрудничество, координация или съвместно вземане на решение от страна на националните надзорни органи от повече от една държава членка, по искане на един от националните надзорни органи съответният ЕНО следва да може да съдейства на органите да постигнат съгласие в рамките на съответните срокове, установени от ЕНО, който следва да вземе предвид съответните срокове, предвидени в съответното законодателство, както и сложността и спешния характер на разногласията. В случай че това разногласие продължи, ЕНО следва да може да разреши въпроса.
(20)
Регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010 изискват случаите, в които може да се използва механизмът за уреждане на разногласия между националните надзорни органи, да бъдат посочени в секторното законодателство. Настоящата директива следва да определи първия набор от такива случаи в застрахователния и презастрахователния сектор и не следва да засяга добавянето на още случаи в бъдеще. Настоящата директива не следва да възпрепятства ЕНО да действат в съответствие с други правомощия или да изпълняват задачите, посочени в Регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010, включително необвързваща медиация и принос към последователно, ефикасно и ефективно прилагане на правото на Съюза. Освен това в областите, по отношение на които под някаква форма в съответното право вече е установена необвързваща медиация или съществуват срокове за съвместните решения, взети от един или повече национални надзорни органи, ще бъдат необходими изменения за осигуряване на яснота и на безпрепятствено провеждане на процеса на вземане на съвместно решение, а също, за да се осигури, при необходимост, способността за разрешаване на разногласията от страна на ЕНО. Задължителната процедура за уреждане на разногласия е предвидена за разрешаване на случаи, при които националните надзорни органи не могат да решат помежду си процедурни въпроси или въпроси по същество, свързани със спазването на правото на Съюза.
(21)
Поради това настоящата директива следва да определи ситуации, при които може да се наложи разрешаване на процедурен въпрос или въпрос по същество, засягащ съответствието с правото на Съюза, който не може да бъде разрешен самостоятелно от националните надзорни органи. При такава ситуация един от засегнатите национални надзорни органи следва да може да повдигне въпроса пред съответния ЕНО. Този ЕНО следва да действа в съответствие с регламента за неговото създаване и с настоящата директива. Той следва да може да изиска от съответните национални надзорни органи да предприемат конкретно действие или да се въздържат от всякакво действие с цел въпросът да бъде разрешен и да се гарантира съответствие с правото на Съюза със задължително действие за съответните национални надзорни органи. В случаите, когато съответният законодателен акт на Съюза дава право на преценка на държавите членки, решенията на даден ЕНО не следва да заместват правото на преценка на националните надзорни органи, когато то е в съответствие с правото на Европейския съюз.
(22)
В Директива 2009/138/ЕО се предвижда съвместно вземане на решения при одобряването на заявления за използване на вътрешен модел на равнище група или дъщерно предприятие, при одобряването на заявления за създаване на дъщерно предприятие в съответствие с членове 238 и 239 от въпросната директива, както и при определянето на орган за групов надзор въз основа на критерии, различни от посочените в член 247 от нея. Във всички тези области следва чрез изменение да бъде ясно посочено, че при разногласие ЕОЗППО може да разреши разногласието посредством процеса, установен в Регламент (ЕС) № 1094/2010. Този подход изяснява, че макар да не следва ЕОЗППО да замества оперативната самостоятелност на националните надзорни органи, следва да бъде възможно разногласията да бъдат разрешени, а сътрудничеството да бъде укрепено, преди по отношение на дадена институция да бъде взето или издадено окончателно решение от националния надзорен орган. ЕОЗППО следва да разрешава разногласията, като посредничи между противоречащите си становища на надзорните органи.
(23)
Новата структура в областта на надзора, установена от ЕСФН, ще изисква от националните надзорни органи да сътрудничат тясно с ЕНО. С измененията на съответните законодателни актове следва да се осигури премахването на правните пречки пред задълженията за обмен на информация, включени в Регламенти (ЕС) № 1093/2010, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010, както и това, че предоставянето на данни не създава ненужни административни тежести.
(24)
От застрахователните и презастрахователните предприятия следва да се изисква само да предоставят такава информация на своите национални надзорни органи, която е от значение за надзора, като се вземат предвид целите на надзора, посочени в Директива 2009/138/ЕО. Информация за пълен списък на активите, предоставяна елемент по елемент както и друга информация, предоставяна на определени периоди, по-кратки от една година, следва да се изисква единствено когато ползата от допълнителните сведения, получени от националните надзорни органи за целите на контрола върху финансовото състояние на предприятията или във връзка с потенциалното въздействие на техните решения върху финансовата стабилност, надхвърля тежестта, свързана с изчисляването и предаването на тази информация. След оценка на естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на предприятието, националните надзорни органи следва да имат правомощието да разрешават ограничения по отношение на честотата и обхвата на докладваната информация или да освобождават от задължението за докладване елемент по елемент само когато предприятието не надвишава определени прагове. Следва да се гарантира, че най-малките предприятия са допустими за ограничения и освобождаване и че тези предприятия не представляват повече от 20 % от животозастрахователния и общо застрахователния пазар на дадена държава членка или от нейния презастрахователен пазар.
(25)
С цел да се гарантира, че информацията, докладвана от участващите застрахователни и презастрахователни предприятия или застрахователни холдинги на нивото на групата, е точна и пълна, националните надзорни органи не следва да допускат ограничения по отношение на информацията, която трябва да се докладва, или да освобождават от докладване елемент по елемент предприятия, които принадлежат към дадена група, освен в случаите, когато националният надзорен орган се е уверил, че докладването би било неуместно с оглед естеството, мащаба и сложността на рисковете, характерни за дейността на групата.
(26)
В областите, в които по силата на Директива 2009/138/ЕО Комисията е понастоящем оправомощена да приема мерки за изпълнение, когато тези мерки представляват незаконодателни актове от общ характер, които допълват или изменят определени несъществени елементи от тази Директива по смисъла на член 290 от ДФЕС Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с този член или регулаторни технически стандарти в съответствие с член 10 и член 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
(27)
С цел да гарантира еднаквото третиране на всички застрахователни и презастрахователни предприятия при изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност съгласно Директива 2009/138/ЕО на базата на стандартната формула, или да отчете развитието на пазара, Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове във връзка с изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност на базата на стандартната формула.
(28)
В случаите, когато рисковете не са покрити адекватно от даден подмодул, ЕОЗППО следва да бъде оправомощен да разработи проекти на регулаторни технически стандарти по отношение на количествените ограничения и критериите за допустимост на активите за капиталовите изисквания за платежоспособност въз основа на стандартната формула.
(29)
За да се даде възможност за съгласуваното изчисляване на техническите резерви от страна на застрахователните и презастрахователните предприятия съгласно Директива 2009/138/ЕО, е необходимо един централен орган да може редовно да извлича, публикува и актуализира определена техническа информация във връзка със срочната структура на безрисковия лихвен процент, отчитайки наблюденията над финансовите пазари. Начинът на извличане на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент следва да бъде прозрачен. С оглед на техническия характер и застрахователното естество на тези задачи те следва да бъдат осъществявани от ЕОЗППО.
(30)
Съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент следва да избягва изкуствената променливост на техническите резерви и на допустимите собствени средства и да осигурява стимули за добро управление на риска. Изборът на начална точка на екстраполацията на безрискови лихвени проценти следва да позволи на предприятията да обвържат с облигации паричните потоци, които са дисконтирани с неекстраполираните лихвени проценти при изчисляването на най-добра прогнозна оценка. При пазарни условия, подобни на тези към датата на приемане на настоящата директива, началната точка на екстраполация на безрискови лихвени проценти, по-специално за еврото, следва да бъде при падеж от 20 години. При пазарни условия, подобни на тези към датата на влизане в сила на настоящата директива, екстраполираната част на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, по-специално на еврото, следва да клони по такъв начин към крайния форуърден лихвен процент, че за падежите от 40 години след началната точка на екстраполацията екстраполираните форуърдни лихвени проценти да не се различават с повече от три базисни пункта от крайния форуърден лихвен процент. За валути, различни от еврото, при определяне на началната точка на екстраполацията на безрисковите лихвени проценти и подходящия период на конвергенция към крайния форуърден лихвен процент следва да се вземат предвид характеристиките на местните пазари на облигации и суапове.
(31)
Когато застрахователните и презастрахователните предприятия притежават облигации или други активи с характеристики, свързани с паричните потоци сходни с тези на падежа, те не са изложени на риск от променящите се спредове на тези активи. За да се избегнат ситуации, при които промените в спредовете на активите се отразяват на размера на собствения капитал на тези предприятия, те следва да имат възможност да коригират съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляването на най-добрата прогнозна оценка в съответствие с движението на спредовете на техните активи. Прилагането на такива изравнителни корекции следва да бъде предмет на одобрение от надзорните органи и чрез строги изисквания за активите и пасивите следва да се гарантира, че застрахователните и презастрахователните предприятия могат да задържат собствеността върху активите си до падежа. По-специално паричните потоци на активите и пасивите следва да бъдат приведени в съответствие и активите следва да бъдат заменяни с цел запазване на съответствието само когато очакваните парични потоци са се променили значително, например в случай на понижаване на рейтинга или неизпълнение на облигация. Застрахователните и презастрахователните предприятия следва да оповестяват публично въздействието на изравнителните корекции върху финансовото им състояние, за да се гарантира достатъчна прозрачност.
(32)
За да се избегне проциклично инвестиционно поведение, застрахователните и презастрахователните предприятия следва да имат възможност да коригират съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент с цел изчисляване на най-добрата прогнозна оценка на техническите резерви, за да смекчат последствията от прекомерни спредове на облигации. Такава корекция за променливост следва да се основава на референтните портфейли за съответните валути на тези предприятия, и когато е необходимо да се гарантира представителност, на референтните портфейли за националните застрахователни пазари. Застрахователните и презастрахователните предприятия следва да оповестяват публично въздействието на корекциите за променливост върху финансовото им състояние, за да се гарантира достатъчна прозрачност.
(33)
С оглед на голямото значение на дисконтирането за изчисляването на техническите резерви Директива 2009/138/ЕО следва да гарантира еднакви условия при избора на дисконтовите лихвени проценти от страна на застрахователните и презастрахователните предприятия. За да се гарантират такива еднакви условия, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, за да предвиди съответните срочни структури на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка и основните спредове при изчисляването на изравнителните корекции и на корекциите за променливост. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (10).Тези актове за изпълнение следва да се основават на техническа информация, получена и публикувана от ЕОЗППО. За приемането на тези актове за изпълнение следва да бъде използвана процедурата по консултиране.
(34)
Комисията следва да приеме актове за изпълнение с незабавно приложение, когато в надлежно обосновани случаи, свързани със съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, наложителни причини за спешност изискват това.
(35)
С цел смекчаване на нежелани потенциални проциклични ефекти, периодът за възстановяване на нарушеното капиталово изискване за платежоспособност следва да се удължи при извънредни неблагоприятни ситуации, включително в случай на сривове на финансовите пазари, продължителни условия на ниски лихвени проценти и катастрофични събития със значително въздействие върху застрахователните и презастрахователните предприятия, представляващи значителен дял от пазара или засегнати видове дейности. ЕОЗППО следва да носи отговорност за декларирането на настъпването на извънредни неблагоприятни ситуации и Комисията следва да бъде оправомощена да приема мерки посредством делегирани актове и актове за изпълнение, определящи критериите и съответните процедури.
(36)
В контекста на изравнителната корекция на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, предвидена по силата на настоящата директива, изискването портфейлът от застрахователните и презастрахователните задължения, към които се прилага изравнителната корекция и целевият портфейл от активи да се идентифицират, организират и управляват отделно от другите дейности на предприятията и посочените активи да не могат да се използват за покриването на загуби, възникнали от други дейности на предприятията следва да се разбират в икономически смисъл. Тя не следва да предполага изискване за държавите членки да разполагат с правна концепция за обособени средства в националното законодателство. Предприятия, които използват изравнителна корекция, следва да идентифицират, организират и управляват портфейла от активи и задължения отделно от останалите части на дейността и поради това не следва да се разрешава да се посрещат рискове, възникващи в друга част от дейността, като се използват целеви портфейл от активи. Макар това да позволява ефикасно управление на портфейла, намалените възможност за прехвърляне и обхват за диверсификация между целевия портфейл и останалата част от нуждите на предприятието трябва за целите на изравнителните корекции да бъде отразено в корекции по отношение на собствените средства и капиталовите изисквания за платежоспособност.
(37)
Спредът на референтния портфейл, посочен в настоящата директива, следва да бъде определен по прозрачен начин, като се използват съответните показатели, ако такива съществуват.
(38)
С цел да се гарантира прозрачно прилагане на корекцията за променливост, изравнителната корекция и преходните мерки относно безрисковия лихвен процент и техническите разпоредби, предвидени по силата на настоящата директива, застрахователните и презастрахователните предприятия следва да оповестяват публично въздействието на неприлагането на тези мерки върху финансовото им състояние, включително върху размера на техническите резерви, капиталовото изискване за платежоспособност, минималното капиталово изискване съгласно Директива 2009/138/ЕО, основните собствени средства и размера на собствените средства, допустими за покриване на минималното капиталово изискване и капиталовото изискване за платежоспособност.
(39)
В националното си законодателство държавите членки следва да могат да предоставят на своите национални надзорни органи правото да разрешават и при изключителни обстоятелства да отхвърлят използването на корекцията за променливост.
(40)
За да се гарантира хармонизираното осигуряване на определени технически данни, служещи за изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност посредством стандартната формула, които например да позволят хармонизиран подход при използването на рейтинги, на ЕОЗППО следва да бъдат делегирани специфични задачи. Признаването на агенциите за кредитен рейтинг следва да бъде съгласувано и приведено в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009, Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11) и Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12). Следва да се избягва припокриване с Регламент (ЕО) № 1060/2009, и за тази цел е обоснована ролята на Съвместния комитет на европейските надзорни органи, създаден с Регламент (ЕС) № 1093/2010, Регламент (ЕС) № 1094/2010 и Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЗППО следва да използва оптимално компетентността и експертния опит на ЕОЦКП. Подробностите във връзка с начина на изпълнението на тези задачи следва да бъдат допълнително уточнени в мерките, които ще бъдат приети чрез делегирани актове или актове за изпълнение.
(41)
Списъците на регионалните правителства и местни органи на властта, публикувани от ЕОЗППО, не следва да бъдат по-подробни, отколкото е необходимо, за да се гарантира, че тези правителства или органи се третират по същия начин само когато рисковете от експозиция са същите като тези за централните правителства.
(42)
За да се гарантира в рамките на Директива 2009/138/ЕО хармонизиран подход при определянето на обстоятелствата, позволяващи удължаване на срока за възстановяване при нарушения на капиталовото изискване за платежоспособност, следва да бъдат уточнени условията, които представляват извънредна неблагоприятна ситуация. ЕОЗППО следва да носи отговорност за декларирането на настъпването на такива извънредни неблагоприятни ситуации и Комисията следва да бъде оправомощена да приема мерки посредством делегирани актове и актове за изпълнение, уточняващи критериите и съответните процедури в случай на такива извънредни неблагоприятни ситуации.
(43)
За да се гарантира междусекторната съгласуваност и да се отстранят несъответствията между интересите на предприятията, които "преопаковат" заеми като търгуеми ценни книжа и други финансови инструменти (издаващи дружества или спонсори), и интересите на застрахователните или презастрахователните предприятия, които инвестират в такива ценни книжа или инструменти, Комисията следва да бъде оправомощена да приема мерки посредством делегирани актове по отношение на инвестициите в "преопаковани" заеми съгласно Директива 2009/138/ЕО, с които да се определят не само изискванията, но и последствията от нарушаването на тези изисквания.
(44)
С цел по-голямо сближаване на процедурите за надзорно одобрение, които са предвидени в Директива 2009/138/ЕО по отношение на специфичните параметри на предприятието, политиките за промяна на модела, схемите със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск и налагането и отмяната на изискване за добавен капитал, Комисията следва да бъде оправомощена да приема мерки посредством делегирани актове, уточняващи съответната процедура в тези области.
(45)
Разработването от Международна асоциация на органите за застрахователен надзор на глобални, базирани на риска стандарти за платежоспособност е в ход и продължава да насърчава засилването на международната координация и сътрудничество на надзорните органи. Разпоредбите в Директива 2009/138/ЕО относно делегираните актове на Комисията за определяне на еквивалентността на режимите за платежоспособност и пруденциалните режими на трети държави са в съответствие с целите за насърчаване на международното сближаване към въвеждането на основани на риска режими за платежоспособност и пруденциални режими. Тъй като някои трети държави могат да се нуждаят от повече време за адаптиране и прилагане на режимите на платежоспособност и пруденциалните режими, покриващи изцяло изискванията за еквивалентност, е необходимо да се определят условията по отношение на третирането на режимите на тези трети държави, за да може тези трети държави да бъдат признати като временно съответстващи на изискванията за еквивалентност. Делегираните актове на Комисията за определяне на временна еквивалентност отчитат международното развитие, когато това е целесъобразно. Когато Комисията определи, че режимът за пруденциален групов надзор на трети страни временно съответства на изискванията за еквивалентност, следва да бъде предоставена възможност за допълнителна надзорна отчетност с цел да се осигури защита на титулярите на полици и бенефициерите в рамките на Съюза.
(46)
Предвид специфичното естество на застрахователния пазар, с цел да се гарантират равнопоставени условия за застрахователните и презастрахователните предприятия, които са установени в трети държави, независимо дали тяхното предприятие майка е установено в Съюза или не, Комисията следва да може да прецени, че дадена трета държава временно отговаря на изискванията за еквивалентност за целите на изчисляване на изискванията за групова платежоспособност и на допустими собствени средства за удовлетворяване на тези изисквания.
(47)
За да се гарантира правилното информиране на заинтересованите страни относно структурата на застрахователните или презастрахователни групи, е необходимо информацията относно тяхната правна, управленска и организационна структура да бъде направена достъпна за обществеността. Тази информация следва да съдържа най-малко сведения относно юридическото наименование, вида дейност и държавата на учредяване на дъщерни предприятия, материално свързани предприятия и значими клонове.
(48)
Решенията на Комисията, съгласно които режима на платежоспособност или пруденциалният режим на трета държава е изцяло или временно еквивалентен, следва да вземат предвид при необходимост съществуването, продължителността и естеството на преходните мерки в режимите на тези трети държави.
(49)
За да могат европейските кооперативни дружества, създадени съгласно Регламент (ЕО) 1435/2003 (13), да предоставят застрахователни и презастрахователни услуги, е необходимо списъкът на позволените правни форми на застрахователни и презастрахователни предприятия съгласно Директива 2009/138/ЕО да бъде разширен, за да включи Европейското кооперативно дружество.
(50)
Долната граница на минималното капиталово изискване в евро за застрахователните и презастрахователни предприятия следва да бъде променена. Промяната се налага поради периодичното адаптиране на съществуващата долна граница на капиталовото изискване за тези предприятия с цел отчитане на инфлацията.
(51)
Изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност за здравни застраховки следва да отразява националните системи за изравняване и също така да взема предвид промените в националното законодателство в областта на здравеопазването, тъй като те са основна част от застрахователната система в рамките на националните пазари на здравното застраховане.
(52)
Определени изпълнителни правомощия, предвидени съгласно член 202 от Договора за създаването на Европейската общност, следва да бъдат заместени със съответните разпоредби съгласно член 290 от ДФЕС.
(53)
Привеждането на процедурите по комитология в съответствие с ДФЕС, и по-специално с член 290 от него, следва да бъде направено поотделно за всеки случай. С цел да се отчете техническото развитие на финансовите пазари и да се определят изискванията, посочени в директивите, изменени с настоящата директива, Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. Делегирани актове следва да бъдат приети по-специално във връзка с подробните разпоредби относно изискванията спрямо управлението, оценяването, надзорната отчетност и публичното оповестяване, определянето и класифицирането на собствените средства, стандартната формула за изчисляване на капиталовото изискване за платежоспособност (включително всички последващи промени в областта на добавения капитал) и избора на методите и допусканията за изчисляване на техническите резерви.
(54)
В декларация № 39 относно член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, приложена към Заключителния акт на Междуправителствената конференция, на която беше приет Договорът от Лисабон, Конференцията отбеляза намерението на Комисията при изготвяне на проектите на делегирани актове в областта на финансовите услуги да продължи да се консултира с определените от държавите членки експерти в съответствие с нейната установена практика.
(55)
Европейският парламент и Съветът следва да разполагат със срок от три месеца, считано от датата на уведомяването, за да представят възражения срещу делегиран акт. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок следва да може да бъде удължен с три месеца по отношение на важни проблемни области. Следва също да се даде възможност на Европейския парламент и на Съвета да информират другите институции за намерението си да не представят възражения. Подобно одобрение на делегирани актове на ранен етап е особено уместно в случаите, когато е необходимо да бъдат спазени срокове, например когато в основния акт са предвидени срокове, в рамките на които Комисията трябва да приеме делегирани актове.
(56)
В светлината на финансовата криза и процикличните механизми, които допринесоха за зараждането ѝ и утежниха последиците от нея, Съветът за финансова стабилност, Базелският комитет по банков надзор и Г-20 направиха препоръки за смекчаване на процикличните ефекти на финансовите правила. Тези препоръки имат пряко отношение към застрахователните и презастрахователните предприятия като важен елемент от финансовата система.
(57)
За да се постигне последователно прилагане на настоящата директива и да се гарантира макропруденциалният надзор в целия Европейски съюз е уместно Европейският съвет за системен риск, създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета (14), да разработи принципи, пригодени за икономиката на Съюза.
(58)
Финансовата криза показа нагледно факта, че финансовите институции подценяват изключително много равнището на кредитен риск от контрагента, свързан с извънборсови деривативни инструменти. Това подтикна Г-20 през септември 2009 г. да призове повече извънборсови деривативни инструменти да бъдат подложени на клиринг чрез централен контрагент. Те също така поискаха извънборсовите деривативни инструменти, които не могат да бъдат подложени на клиринг на централно равнище, да подлежат на по-високи капиталови изисквания, за да отразят в необходимата степен по-високия риск, свързан с тях.
(59)
При изчисляването на стандартната формула за капиталовото изискване за платежоспособност експозициите към квалифицираните централни контрагенти следва да се третират в съответствие с третирането на тези експозиции в капиталовите изисквания за кредитните и финансовите институции, както е определено в член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013, по-конкретно по отношение на различията в третирането между квалифицирани централни контрагенти и други контрагенти.
(60)
За да се гарантира, че целта на Съюза за дългосрочно устойчиво развитие и целите на Директива 2009/138/ЕО за първостепенна защита на титулярите на полици, както и за осигуряване на финансова стабилност, продължават да бъдат изпълнявани, Комисията следва да направи преглед на целесъобразността на методите, допусканията и стандартните параметри, които се използват при изчисляване на стандартна формула за капиталовото изискване за платежоспособност, в срок от пет години от датата на прилагане на Директива 2009/138/ЕО. Преразглеждането следва по-специално да се основава на цялостния опит на застрахователните и презастрахователните предприятия, които използват стандартната формула за капиталовото изискване за платежоспособност през преходния период. В прегледа следва също така да се вземат предвид резултатите за всеки клас активи и за финансовите инструменти, поведението на инвеститорите при тези активи и финансови инструменти, както и развитието при определянето на международните стандарти в областта на финансовите услуги. Може да бъде необходимо преразглеждането на стандартните параметри за определени класове активи, например ценни книжа с постоянна доходност и дългосрочни инфраструктури, да бъде определено като приоритет.
(61)
За да се осигури плавният преход към новия режим съгласно Директива 2009/138/ЕО, е необходимо да се предвидят поетапно въвеждане и конкретни преходни мерки. С преходните мерки следва да се цели избягване на пазарните смущения и ограничаване на въздействието върху съществуващите продукти, а също и осигуряване на предлагането на застрахователните продукти. Преходните мерки следва да насърчават предприятията да започнат в най-кратки срокове да съблюдават конкретните изисквания на новия режим.
(62)
Необходимо е да се предвиди преходен режим за дейностите по професионално пенсионно осигуряване, извършвани от застрахователни предприятия съгласно член 4 от Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15), докато Комисията извършва преглед на тази директива. Действието на транснационалния режим следва да се прекрати с влизането в сила на измененията на Директива 2003/41/ЕО.
(63)
Независимо от очакваното прилагане на Директива 2009/138/ЕО, особено за целите на оценките, отнасящи се до одобрението на вътрешни модели, допълнителни собствени средства, класификация на собствените средства, специфичните за предприятията параметри, схеми със специална цел, основаващия се на срока подмодул на капиталовия риск и преходните разпоредби относно изчисляването на най-добрата прогнозна оценка по отношение на застрахователните или презастрахователните задължения, отговарящи на отчетените премии по съществуващи договори, директиви 64/225/EИО (16), 73/239/ЕИО (17), 73/240/ЕИО (18), 76/580/ЕИО (19), 78/473/ЕИО (20), 84/641/ЕИО (21), 87/344/ЕИО (22), 88/357/ЕИО (23) и 92/49/ЕИО (24) на Съвета и Директиви 98/78/ЕО (25), 2001/17/ЕО (26), 2002/83/ЕО (27) и 2005/68/ЕС (28) на Европейския парламент и на Съвета (наричани общо „Платежоспособност I“), изменени с актовете, изброени в част А на приложение VI към Директива 2009/138/ЕО, следва да продължават да се прилагат до края на 2015 г.
(64)
В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите членки и на Комисията от 28 септември 2011 г. относно обяснителните документи държавите членки се задължават в обосновани случаи да прилагат към уведомлението за своите мерки за транспониране един или повече документи, обясняващи връзката между компонентите на дадена директива и съответните елементи от националните инструменти за транспониране. Законодателят смята, че предоставянето на тези документи е обосновано по отношение на настоящата директива и Директива 2009/138/ЕО.
(65)
Тъй като целите на настоящата директива, а именно подобряването на функционирането на вътрешния пазар чрез подсигуряване на високо, ефективно и съгласувано равнище на пруденциално регулиране и надзор, защитата на титулярите на полици и бенефициерите и по този начин на дружествата и потребителите, защитата на целостта, ефикасността и нормалното функциониране на финансовите пазари, запазването на стабилността на финансовата система и засилването на международната надзорна координация, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата на действието си могат да бъдат по-добре постигнати на равнище на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигане на посочените цели.
(66)
Поради това Директиви 2003/71/ЕО и 2009/138/ЕО и Регламенти (ЕО) № 1060/2009, (ЕС) № 1094/2010 и (ЕС) № 1095/2010 следва да бъдат съответно изменени,
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Член 1
Изменения на Директива 2003/71/ЕО
Директива 2003/71/ЕО се изменя, както следва:
1)
В член 5, параграф 4 третата алинея се заменя със следното:
„В случай че окончателните условия по предлагането не се включват нито в основния проспект, нито в притурка, те се предоставят на инвеститорите, депозират се при компетентния орган на държавата членка по произход и се съобщават от този компетентен орган на компетентния орган на приемащата държава членка (приемащите държави членки) веднага след като това стане практически осъществимо при всяко публично предлагане, и по възможност преди започването на публичното предлагане или допускането до търгуване. Компетентният орган на държавата членка по произход уведомява ЕОЦКП за тези окончателни условия. Окончателните условия съдържат само информация, свързана с обявата за ценните книжа и не се използват като притурка към основния проспект. В такива случаи се прилага член 8, параграф 1, буква а).“;
2)
В член 11 параграф 3 се заменя със следното:
„3. С цел да се осигури последователно хармонизиране във връзка с настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, уточняващи информацията, която се инкорпорира чрез препращане.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти съгласно членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
3)
В член 13 параграф 7 се заменя със следното:
„7. С цел да се осигури последователно хармонизиране във връзка с одобряването на проспекта ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на процедурите за одобряване на проспекта и условията, при които сроковете могат да бъдат коригирани.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти съгласно членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
4)
В член 14 параграф 8 се заменя със следното:
„8. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на съдържащите се в параграфи 1 - 4 разпоредби относно публикуването на проспекта.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти съгласно членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
5)
В член 15 параграф 7 се заменя със следното:
„7. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на разпоредбите относно разпространяването на реклами, с които се съобщава намерението публично да се предлагат ценни книжа или допускането до търгуване на регулиран пазар, по-специално преди проспектът да е публично представен или преди откриването на записването, както и да определя посочените в параграф 4 разпоредби.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 1 юли 2015 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти съгласно членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.“;
6)
Вмъква се следният член:
„Член 31а
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
ЕОЦКП извършва оценка на нуждите от персонал и ресурси, свързани с осъществяването на неговите правомощия и задължения в съответствие с настоящата директива, и представя доклад във връзка с това пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.“
Член 2
Изменения на Директива 2009/138/ЕО
Директива 2009/138/ЕО се изменя, както следва:
1)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
след точкa 32) се добавя следната точка:
„32а)
„квалифициран централен контрагент“ означава централен контрагент, получил разрешение съгласно член 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (29) или признат съгласно член 25 от посочения регламент;
б)
добавя се следната буква:
„40)
„агенция за външна кредитна оценка“ или „АВКО“ означава агенция за кредитен рейтинг, която е регистрирана или сертифицирана в съответствие с Регламент (ЕО) № 1060/2009 на Европейския парламент и на Съвета (30), или централна банка, присъждаща кредитни рейтинги, към които не се прилагат разпоредбите на посочения регламент.
2)
В член 17, параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а във връзка със списъка на правните форми, изложени в приложение III, с изключение на точки 28 и 29 от части А, Б и В.“;
3)
Вмъква се следният член:
„Член 25а
Уведомяване за и публикуване на лицензи или оттегляне на лицензи
Европейският надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) (ЕОЗППО), създаден с Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (31), се уведомява за всеки лиценз и всяко оттегляне на лиценз. Наименованието на всяко застрахователно или презастрахователно предприятие, на което е бил издаден лиценз, се включва в списък. ЕОЗППО публикува и актуализира този списък на своя интернет сайт.
4)
В член 29 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Делегираните актове, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение, приети от Комисията, спазват принципа на пропорционалност, като по този начин се осигурява пропорционалното прилагане на настоящата директива, по-специално по отношение на малките застрахователни предприятия.
Проектите на регулаторните технически стандарти, внесени от ЕОЗППО в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, проектите на техническите стандарти за изпълнение, внесени в съответствие с член 15 от посочения регламент, и насоките и препоръките, издадени в съответствие с член 16 от същия регламент, спазват принципа на пропорционалност, като по този начин се осигурява пропорционалното прилагане на настоящата директива, по-специално по отношение на малките застрахователни предприятия.“;
5)
В член 31 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Без да се засягат член 35, член 51, член 254, параграф 2 и член 256, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а във връзка с параграф 2 на настоящия член, които определят за кои ключови аспекти трябва да бъдат оповестени агрегирани статистически данни, а също и съдържанието и датата на публикуване на оповестяването.
5. За да се осигурят еднакви условия, свързани с прилагането на параграф 2 от настоящия член и без да се засягат член 35, член 51, член 254, параграф 2 и член 256, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, за определяне на образците и структурата на оповестяването, предвидени в настоящия член.
ЕОЗППО предоставя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 септември 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
6)
В член 33 се добавят следните параграфи:
„Когато даден надзорен орган е уведомил надзорните органи на приемащата държава членка, че възнамерява да извърши проверки на място в съответствие с параграф 1, и когато на този надзорен орган е забранено да упражни правото си на извършване на тези проверки на място или ако надзорните органи на приемащата държава членка на практика не са в състояние да упражнят правото си на участие в съответствие с параграф 2, надзорните органи могат да отнесат въпроса до ЕОЗППО и да поискат неговото съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на този член.
В съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 ЕОЗППО може да участва в проверките на място, когато те се провеждат съвместно от два или повече надзорни органа.“;
7)
Член 35 се изменя, както следва:
а)
В параграф 1 уводната част се заменя със следното:
„1. Държавите членки изискват от застрахователните и презастрахователните предприятия да представят на надзорните органи информацията, необходима за целите на надзора, като се вземат предвид целите на надзора, предвидени в членове 27 и 28. При провеждане на посочения в член 36 процес в тази информация се включва най-малко информацията, необходимата за:“;
б)
параграф 6 се заменя със следното:
„6. Без да се засяга член 129, параграф 4, в случаите, когато предварително определените периоди, посочени в параграф 2, буква а), подточка i), са по-кратки от една година, съответните надзорни органи могат да ограничат редовната надзорна отчетност в случай че:
а)
предоставянето на тази информация би представлявало прекомерна тежест по отношение на естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на предприятието;
б)
тази информация се докладва поне веднъж годишно.
Надзорните органи не ограничават редовната надзорна отчетност, извършвана по-често от веднъж годишно, в случай на застрахователни или презастрахователни предприятия, които са част от група по смисъла на член 212, параграф 1, буква в), освен ако предприятието може да докаже пред надзорния орган, че редовна надзорна отчетност по-често от веднъж годишно е неподходяща предвид естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на групата.
Ограничаването на редовна надзорна отчетност се предоставя само на предприятия, които не представляват повече от 20 % от пазара съответно на животозастраховането и общото застраховане и презастраховането на дадена държава членка, когато пазарният дял на общото застраховане се основава на брутните осчетоводени премии, а пазарният дял на животозастраховането се основава на брутните технически резерви.
При определяне на допустимостта на предприятията за тези ограничения надзорните органи отдават приоритет на най-малките предприятия.
7. Съответните надзорни органи могат да ограничат редовната надзорна отчетност или да освободят застрахователните и презастрахователните предприятия от отчитане елемент по елемент, когато:
а)
предоставянето на тази информация би представлявало прекомерна тежест по отношение на естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на предприятието;
б)
представянето на тази информация не е необходимо за упражняването на ефективен надзор над предприятието;
в)
освобождаването не нарушава стабилността на съответните финансови системи в Съюза; и
г)
предприятието може да предостави информация ad-hoc.
Надзорните органи не освобождават от задължението за отчитане елемент по елемент застрахователни или презастрахователни предприятия, които са част от група по смисъла на член 212, параграф 1, буква в), освен ако предприятието може да докаже пред надзорния орган, че докладването елемент по елемент е неподходящо предвид естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на групата, и предвид целта за финансова стабилност.
Освобождаването от отчетност на индивидуална основа се предоставя само на предприятия, които не представляват повече от 20 % от пазара на животозастраховането и общото застраховане и съответно презастраховането на дадена държава членка, когато пазарният дял на общото застраховане се основава на брутните записани премии, а пазарният дял на животозастраховането се основава на брутните технически резерви.
При определяне на допустимостта на предприятията за тези освобождавания надзорните органи отдават приоритет на най-малките предприятия.
8. За целите на параграфи 6 и 7, като част от процеса на надзорен преглед, надзорните органи извършват оценка дали предоставянето на информация би представлявало прекомерна тежест по отношение на естеството, мащаба и сложността на рисковете за предприятието, като вземат под внимание най-малко:
а)
обема на премиите, технически резерви и активите на предприятието;
б)
променливостта на претенциите и обезщетенията, покривани от предприятието;
в)
пазарните рискове, породени от инвестициите на предприятието;
г)
равнището на концентрацията на риска;
д)
общия брой класове животозастраховане и общо застраховане, за които е предоставен лиценз;
е)
възможните последици от управлението на активите на предприятието върху финансовата стабилност;
ж)
системите и структурите на предприятието да предоставят информация за целите на надзора и за съставената в писмена форма политика, посочена в параграф 5;
з)
пригодността на системата за управление на дружеството;
и)
равнището на собствените средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност и на минималното капиталово изискване;
й)
това, дали едно предприятие е каптивно застрахователно или презастрахователно предприятие, което покрива само рискове, свързани с промишлената или търговска група, към която принадлежи.
9. В съответствие с член 301а Комисията приема делегирани актове за определяне на посочената в параграфи 1 - 4 от настоящия член информация и сроковете за представяне на тази информация с цел гарантиране на сближаването на надзорната отчетност в необходимата степен.
10. За да гарантира еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно редовната надзорна отчетност във връзка с образците за предоставяне на информацията на надзорните органи, посочени в параграфи 1 и 2.
ЕОЗППО предоставя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
11. С цел засилване на съгласуваното и последователно прилагане на параграфи 6 и 7 ЕОЗППО разработва насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 за допълнително определяне на методите, които следва да се използват при определяне на пазарните дялове, посочени в трета алинея на параграфи 6 и 7.“;
8)
Член 37 се изменя както следва:
а)
параграф 1 се изменя както следва:
i)
буква б) се заменя със следния текст:
„б)
надзорният орган стигне до заключението, че рисковият профил на застрахователното или презастрахователното предприятие се отклонява значително от допусканията, заложени в основата на капиталовото изискване за платежоспособност, изчислено посредством използване на цялостен или частичен вътрешен модел съгласно глава VI, раздел 4, подраздел 3, тъй като някои количествено измерими рискове са обхванати в незадоволителна степен и адаптирането на модела за по-добро отразяване на дадения рисков профил е било неуспешно в рамките на разумен срок;“;
ii)
добавя се следната буква:
„г)
застрахователното или презастрахователно предприятие прилага изравнителната корекция, посочена в член 77б, корекцията за променливост, посочени в член 77г, или преходните мерки, посочени в членове 308в и 308г, и надзорните органи стигнат до заключението, че рисковият профил на предприятието се отклонява значително от допусканията, заложени в основата на тези корекции и преходни мерки.“;
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. При обстоятелствата, предвидени в параграф 1, букви а) и б) от настоящия член, добавеният капитал се изчислява по начин, гарантиращ спазването от страна на предприятието на изискванията от член 101, параграф 3.
При предвидените в параграф 1, буква в) обстоятелства, изискването за добавяне на капитал е пропорционално на съществените рискове, произтичащи от недостатъците, които дават основание за решението на надзорния орган да изиска добавяне.
При обстоятелствата, посочени в параграф 1, буква г), изискването за добавяне на капитал е пропорционално на съществените рискове, произтичащи от отклонението, посочено в същия параграф.“;
в)
параграф 6 се заменя със следното:
„6. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а за определяне на допълнителните обстоятелства, при които може да бъде наложено изискване за добавяне на капитал.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а за определяне на допълнителни спецификации за методологиите за изчисляване на добавения капитал.
8. За да се осигурят еднакви условия на прилагане във връзка с настоящия член, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за вземане на решения за налагане, изчисляване и отмяна на изискването за добавен капитал.
ЕОЗППО предоставя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 септември 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
9)
В член 38, параграф 2 се добавят следните алинеи:
„Когато даден надзорен орган е уведомил съответните органи на държавата членка на доставчика на услуги, че възнамерява да извърши проверка на място в съответствие с настоящия параграф, или извършва проверка на място в съответствие с алинея първа, когато този надзорен орган на практика не е в състояние да упражни правото си на извършване на проверка на място, надзорният орган може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска неговото съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.
В съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 ЕОЗППО има право да участва в проверките на място, когато те се провеждат съвместно от два или повече надзорни органа.“;
10)
Член 44 се изменя както следва:
а)
в параграф 2 се добавя следната алинея:
„Когато застрахователните или презастрахователните предприятия прилагат изравнителна корекция, посочена в член 77б, или корекцията за променливост, посочена в член 77г, те изготвят план за ликвидност, отразяващ входящите и изходящите парични потоци по отношение на активите и пасивите, които са предмет на тези корекции.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„2а. По отношение на управлението на активите и пасивите застрахователните и презастрахователните предприятия извършват редовна оценка:
а)
на чувствителността на техните технически резерви и допустими собствени средства за допусканията, на които се основава екстраполацията на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в член 77а;
б)
когато се прилага изравнителна корекция, посочена в член 77б:
i)
на чувствителността на техните технически резерви и допустими собствени средства за допусканията, на които се основава изчисляването на изравнителната корекция, включително изчисляването на основния според, посочен в член 77в, параграф 1, буква б), и възможното въздействие на принудителната продажба на активи върху техните допустими собствени средства;
ii)
на чувствителността на техните технически резерви и допустими собствени средства към промените в структурата на целевия портфейл от активи;
iii)
на въздействието на намаляването на изравнителната корекция до нула;
в)
когато се прилага корекцията за променливост, посочена в член 77г:
i)
на чувствителността на техните технически резерви и допустими собствени средства за допусканията, на които се основава изчисляването на корекцията за променливост, и възможното въздействие на принудителната продажба на активи върху техните допустими собствени средства;
ii)
на въздействието на намаляването на корекцията за променливост до нула;
Застрахователните и презастрахователните предприятия представят ежегодно оценките, посочени в букви а), б) и в) от първата алинея на надзорните органи като част от информацията, отчитана съгласно член 35. Когато намаляването на изравнителната корекция или на корекцията за променливост до нула би довело до неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност, предприятието представя също така анализ на мерките, които може да приложи в такава ситуация, за да възстанови равнището на допустимите собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за да намали рисковия профил с цел възстановяване на съответствието с капиталовото изискване за платежоспособност.
Когато се прилага корекцията за променливост, посочена в член 77 г., съставената в писмена форма политика за управление на риска, посочена в член 41, параграф 3, обхваща политика относно критериите за прилагане на корекцията за променливост.“
в)
вмъква се следният параграф:
„4а. С цел да се избегне прекомерното доверие към агенциите за външна кредитна оценка, когато те използват външна оценка на кредитния рейтинг при изчисляването на техническите резерви и капиталовото изискване за платежоспособност, застрахователните и презастрахователните предприятия извършват оценка на целесъобразността на тези външни кредитни оценки като част от тяхното управление на риска чрез използване на допълнителни оценки, когато това е практически възможно, за да се избегне всяка автоматична зависимост от външни оценки.
За да се осигурят еднакви условия на прилагане във връзка с настоящия параграф, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите, за оценка на външните кредитни оценки.
ЕОЗППО предоставя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените във втора алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
11)
В член 45 се вмъква следният параграф:
„2а. Когато застрахователното или презастрахователно предприятие прилага изравнителната корекция, посочена в член 77б, корекцията за променливост, посочена в член 77г, или преходните мерки, посочени в членове 308в и 308г, то извършва оценка на съответствието с капиталовите изисквания, посочени в параграф 1, буква б), с отчитане и без отчитане на тези корекции и на преходните мерки.“;
12)
Член 50 се заменя със следното:
„Член 50
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, допълнително уточняващи следното:
а)
елементите на посочените в членове 41, 44, 46 и 47 системи, по-специално областите, които трябва да бъдат обхванати от управлението на активите и пасивите и инвестиционната политика на застрахователните и презастрахователните предприятия съгласно член 44, параграф 2;
б)
функциите, посочени в членове 44, 46, 47 и 48.
2. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с настоящия раздел, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел допълнително уточняване на следното:
а)
посочените в член 42 изисквания и свързаните с тях дейности;
б)
условията за възлагане на дейности на външни изпълнители, по-конкретно на доставчици на услуги, намиращи се в трети държави.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с оценката, посочена в член 45, параграф 1, буква а), ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел допълнително уточняване на елементите на тази оценка.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
13)
Член 51 се изменя, както следва:
а)
добавя се следният параграф:
„1а. когато се прилага изравнителната корекция, посочена в член 77б, описанието по параграф 1, буква г) включва описание на изравнителната корекция и на портфейла от задължения и целеви активи, за които се прилага изравнителната корекция, както и количествено измерване на въздействието от намаляването на изравнителната корекция на нула върху финансовото положение на предприятието.
Описанието, посочено в параграф 1, буква г), също така се указва дали предприятието използва корекцията за променливост по член 77г, както и се съдържа количествено измерване на въздействието от намаляването на корекцията за променливост на нула върху финансовото положение на предприятието.“
б)
в параграф 2 трета алинея се заменя със следното:
„Въпреки това, без да се засяга задължителното в рамките на други правни или регулаторни изисквания оповестяване, държавите членки могат да предвидят, че въпреки че общото капиталово изискване за платежоспособност по параграф 1, буква д), подточка ii) е оповестено, не е необходимо отделното оповестяване на добавения капитал или въздействието на специфичните параметри, които застрахователното или презастрахователно предприятие трябва да използва съгласно член 110, в рамките на преходен период, който приключва най-късно на 31 декември 2020 г.“;
14)
Член 52 се заменя със следното:
„Член 52
Информация за и отчети на Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване
1. Без да се засяга член 35 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, държавите членки изискват от надзорните органи да предоставят на ЕОЗППО всяка година следната информация относно:
а)
средния размер добавен капитал на предприятие и разпределението на наложените изисквания за добавяне на капитал от страна на надзорните органи през предходната година, изчислено като процент от капиталовото изискване за платежоспособност и представени поотделно за:
i)
застрахователните и презастрахователните предприятия;
ii)
животозастрахователните предприятия;
iii)
общозастрахователните предприятия;
iv)
застрахователните предприятия, извършващи дейности както в областта на животозастраховането, така и в областта на общото застраховане;
v)
презастрахователните предприятия;
б)
за всеки вид оповестяване съгласно буква а) от настоящия параграф - дела на добавения капитал, наложен по член 37, параграф 1, съответно по букви а), б) и в);
в)
броя застрахователни и презастрахователни предприятия, които имат полза от ограничаването на редовната надзорна отчетност, и броя застрахователни и презастрахователни предприятия, които имат полза от освобождаването от отчитане елемент по елемент по член 35, параграфи 6 и 7, заедно с обема на капиталовите им изисквания, премии, технически резерви и активи, съответно измерени като процент от общия обем капиталови изисквания, премии, технически резерви и активи на застрахователните и презастрахователните предприятия на държавата членка;
г)
броя групи, които имат полза от ограничаването на редовната надзорна отчетност, и броя групи, които имат полза от освобождаването от отчитане елемент по елемент по член 254, параграф 2, заедно с обема на капиталовите им изисквания, премии, технически резерви и активи, съответно измерени като процент от общия обем капиталови изисквания, премии, технически резерви и активи на всички групи.
2. ЕОЗППО всяка година оповестява публично следната информация:
а)
общо за всички държави членки, съвкупното разпределение на добавен капитал, изчислено като процент от капиталовото изискване за платежоспособност, представено поотделно за:
i)
застрахователните и презастрахователни предприятия;
ii)
животозастрахователните предприятия;
iii)
общозастрахователните предприятия;
iv)
застрахователните предприятия, извършващи дейности както в областта на животозастраховането, така и в областта на общото застраховане;
v)
презастрахователните предприятия;
б)
за всяка държава членка поотделно, разпределението на добавен капитал, изчислено като процент от капиталовото изискване за платежоспособност, за всички застрахователни и презастрахователни предприятия в тази държава членка;
в)
за всеки вид оповестяване съгласно букви а) и б) от настоящия параграф - дял на добавения капитал, наложен по член 37, параграф 1, съответно по букви а), б) и в);
г)
за всички държави членки общо, общия брой застрахователни и презастрахователни предприятия и групи, които имат полза от ограничаването на редовната надзорна отчетност, и общия брой застрахователни и презастрахователни предприятия и групи, които имат полза от освобождаването от отчитане елемент по елемент по член 35, параграфи 6 и 7 и член 254, параграф 2, заедно с обема на капиталовите им изисквания, премии, технически резерви и активи, съответно измерени като процент от общия обем капиталови изисквания, премии, технически резерви и активи на всички застрахователни и презастрахователни предприятия и групи;
д)
за всяка държава членка поотделно, броя застрахователни и презастрахователни предприятия и групи, които имат полза от ограничаването на редовната надзорна отчетност, и броя застрахователни и презастрахователни предприятия и групи, които имат полза от освобождаването от отчитане елемент по елемент по член 35, параграфи 6 и 7 и член 254, параграф 2, заедно с обема на капиталовите им изисквания, премии, технически резерви и активи, съответно измерени като процент от общия обем премии, технически резерви и активи на застрахователните и презастрахователните предприятия и групи на държавата членка.
3. ЕОЗППО предоставя посочената в параграф 2 информация на Европейския парламент, Съвета и Комисията заедно с доклад, представящ степента на сближаване в областта на надзора по отношение на използването на добавен капитал между надзорните органи в различните държави членки.“;
15)
Член 56 се заменя със следното:
„Член 56
Отчет за платежоспособността и финансовото състояние: Делегирани актове и технически стандарти за изпълнение
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи допълнително информацията, която трябва да бъде оповестена, както и сроковете за годишното оповестяване на информацията в съответствие с раздел 3.
За да се осигурят еднакви условия на прилагане на настоящия раздел, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите, форматите и образците.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в алинея втора технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
16)
В член 58 параграф 8 се заменя със следното:
„8. За да се осигури последователното хармонизиране във връзка с настоящия раздел, ЕОЗППО може да разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел установяване на изчерпателен списък с информация, посочен в член 59, параграф 4, който да бъде включен от предложилите приобретатели в нотификацията, без да се засяга член 58, параграф 2.
За да осигури последователно хармонизиране във връзка с настоящия раздел и да отчете бъдещото развитие, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на корекциите на критериите, посочени в член 59, параграф 1.
На Комисията се делегира правомощие за приемане на посочените в алинеи първа и втора регулаторни технически стандарти съгласно членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
9. За да се осигурят еднакви условия на прилагане на настоящата директива, ЕОЗППО може да разработва проекти на технически стандарти за относно процедурите, формулярите и образците за консултационния процес между съответните компетентни органи съгласно посоченото в член 60.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
17)
Вмъква се следният член:
„Член 65а
Сътрудничество с ЕОЗППО
Държавите членки гарантират, че надзорните органи си сътрудничат с ЕОЗППО за целите на настоящата директива в съответствие с Регламент (ЕС) № 1094/2010.
Държавите членки гарантират, че надзорните органи незабавно предоставят на ЕОЗППО цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
18)
Вмъква се следният член:
„Член 67а
Правомощия на Европейския парламент за провеждане на разследвания
Членове 64 и 67 не нарушават правомощията за провеждане на разследвания, предоставени на Европейския парламент в член 226 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).“;
19)
В член 69 втората алинея се заменя със следното:
„Такова разкриване може да бъде направено само когато е необходимо за целите на пруденциалния контрол. Независимо от това държавите членки предвиждат, че получената съгласно член 65 и член 68, параграф 1 информация и информацията, събрана посредством посочената в член 33 проверка на място, могат да бъдат разкривани само с изричното съгласие на надзорния орган, от който информацията произхожда, или на надзорния орган на държавата членка, в която е извършена проверката на място.“;
20)
Член 70 се заменя със следното:
„Член 70
Предаване на информация на централни банки, монетарни органи, надзорни органи на платежни системи и Европейския съвет за системен риск
1. Без да се засягат членове 64 - 69, даден надзорен орган може да предава информация, предназначена за изпълнението на техните задачи, на:
а)
централни банки от Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), включително Европейската централна банка (ЕЦБ) и други органи с подобна функция в качеството им на монетарни органи, когато тази информация има отношение към съответните им задължения, предвидени от закона, включително провеждането на парична политика и свързаното с това предоставяне на ликвидност, надзор на плащанията, системи за клиринг и сетълмент на ценни книжа и осигуряване на стабилността на финансовата система;
б)
когато е целесъобразно, на други национални публични органи, отговорни за надзора на платежните системи; и
в)
Европейският съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета (32), когато тази информация е релевантна за извършването на задачите му.
2. При извънредни обстоятелства, включително извънредна ситуация, като описаната в член 18 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, държавите членки позволяват на компетентните органи незабавно да съобщят информацията на централните банки от ЕСЦБ, включително ЕЦБ, когато тази информация има отношение към съответните им задължения, предвидени от закона, включително провеждането на парична политика и свързаното с това предоставяне на ликвидност, надзор на плащанията, системи за клиринг и сетълмент на ценни книжа и осигуряване на стабилността на финансовата система, както и на ЕССР, когато тази информация е свързана със задълженията му.
3. Тези власти или органи може също да съобщават на надзорните органи такава информация, от каквато те може да се нуждаят за целите на член 67. Информацията, получена в този контекст, е предмет на разпоредбите относно професионалната тайна, установени в настоящия раздел.
21)
Член 71 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Държавите-членки гарантират, че при изпълнение на задълженията си надзорните органи вземат предвид сближаването по отношение на надзорните механизми и практики в приложение на законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети съгласно настоящата директива. За тази цел държавите-членки гарантират, че:
а)
надзорните органи участват в дейностите на ЕОЗППО;
б)
надзорните органи полагат всички усилия за спазване на насоките и препоръките на ЕОЗППО в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и посочват какви са причините, ако не постъпят така;
в)
националните мандати, предоставени на надзорните органи, не възпрепятстват изпълнението на задълженията им като членове на ЕОЗППО или по силата на настоящата директива.“;
б)
параграф 3 се заличава;
22)
В член 75 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а за определяне на методите и допусканията, които да се използват при посочената в параграф 1 оценка на активите и пасивите.
3. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с оценката на активите и пасивите, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
степента, до която посочените в параграф 2 делегирани актове изискват използването на международните счетоводни стандарти, приети от Комисията в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002, съгласуваността на тези счетоводни стандарти с подхода за оценка на активите и пасивите, както е предвидено в параграфи 1 и 2;
б)
методите и допусканията, които да се използват, когато липсват котирани пазарни цени или когато международните счетоводни стандарти, приети от Комисията в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002, временно или постоянно не съответстват на подхода за оценка на активите и пасивите, както е предвидено в параграфи 1 и 2;
в)
методите и допусканията, които да се използват при оценка на активите и пасивите, определени в параграф 1, когато делегираните актове, посочени в параграф 2, позволяват използване на алтернативни методи на оценка.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първата алинея регулаторни технически стандарти съгласно членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
23)
Добавят се следните членове:
„Член 77а
Екстраполация на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент
Определянето на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в член 77, параграф 2, се ползва от и е в съответствие с информацията, извлечена от съответните финансови инструменти. Това определяне взема предвид съответните финансови инструменти за падежите, при които пазарите за тези финансови инструменти, както и пазарите на облигации, са достатъчно големи, ликвидни и прозрачни. При падежите, при които пазарите за съответните финансови инструменти или за облигации вече не са достатъчно големи, ликвидни и прозрачни, се извършва екстраполация на срочната структура на безрисковия лихвен процент.
Екстраполираната част от съответната срочна структура на основния безрисков лихвен процент се основава на форуърдни лихвени проценти, които се сливат гладко от един лихвен процент или от набор от лихвени проценти във връзка с най-дългите падежни срокове на съответния финансов инструмент и облигациите, които могат да се наблюдават в голям, ликвиден и прозрачен пазар, в краен форуърден лихвен процент.
Член 77б
Изравнителна корекция на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент
1. Застрахователните и презастрахователните предприятия могат да прилагат изравнителна корекция на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка на портфейл на животозастраховането или презастрахователните задължения, включително анюитети, произтичащи от договори, различни от животозастрахователни или презастрахователни, които са предмет на предварително одобрение от страна на надзорните органи, когато са изпълнени следните условия:
а)
застрахователното или презастрахователното предприятие е придобило портфейл от активи, състоящ се от облигации и други активи със сходни характеристики на паричните потоци, за покриване на най-добрата прогнозна оценка на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения и поддържа придобиването през целия жизнен цикъл на задълженията, но не и за целите на поддържане на репродуцирането на очакваните парични потоци между активите и пасивите, когато паричните потоци са се променили съществено;
б)
портфейлът на застрахователните или презастрахователните задължения, по отношение на които се прилага изравнителната корекция, и целевият портфейл от активи са идентифицирани, организирани и управлявани отделно от другите дейности на предприятията и целевият портфейл от активи не може да бъде използван за покриването на загуби, възникнали от други дейности на предприятията;
в)
очакваните парични потоци на целевия портфейл от активи възпроизвеждат всеки от бъдещите парични потоци на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения в същата валута и няма несъответствие, което да поражда рискове, които да са съществени по отношение на рисковете, присъщи на застраховането или презастраховането, към което се прилага изравнителната корекция;
г)
договорите, които са в основата на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, не пораждат бъдещи плащания на премии;
д)
единствените подписвачески рискове, свързани с портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, са рискът от дълголетие, рискът, свързан с разходи, и рискът от настъпване на смърт;
е)
когато подписваческият риск, свързан с портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, включва риск от смърт, най-добрата прогнозна оценка на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения не се повишава с повече от 5 % в рамките на риск от смърт, който се калибрира в съответствие с принципите на член 101, параграфи 2 - 5;
ж)
договори, които са в основата на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, не включват опции на титулярите на полици или включват само опция за незабавно изкупуване, ако стойността на изкупуването не надхвърля стойността на акциите, оценена в съответствие с член 75, която покрива застрахователните или презастрахователните задължения към момента на прилагане на опцията за незабавно изкупуване;
з)
паричните потоци на целевия портфейл от активи са фиксирани и не могат да бъдат променяни от емитентите на акциите или от трети лица;
и)
застрахователните или презастрахователните задължения на застрахователен или презастрахователен договор не са разделени на различни части, когато влизат в състава на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения за целите на настоящия параграф.
Независимо от разпоредбите на буква з) от първа алинея, застрахователни и презастрахователни предприятия могат да използват активи, при които паричните потоци са фиксирани, с изключение на зависимостта от инфлацията, при условие че тези активи отговарят на паричните потоци на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, които зависят от инфлацията.
В случай, че емитентите или трети страни имат правото да променят паричните потоци на даден актив по такъв начин, че инвеститорът получава достатъчни компенсации, за да му се даде възможност да получи същите парични потоци чрез реинвестиране в активи с еквивалентно или по-добро кредитно качество, правото за промяна на паричните потоци не изключва актива от допустимост до целевия портфейл в съответствие с буква з) от първа алинея.
2. Застрахователните или презастрахователните предприятия, които прилагат изравнителната корекция към портфейл от застрахователни или презастрахователни задължения нямат право да се връщат към подхода, който не включва изравнителна корекция. Ако застрахователно или презастрахователно предприятие, което прилага изравнителната корекция, не е в състояние да спазва условията, посочени в параграф 1, то информира незабавно надзорния орган и предприема необходимите мерки за възстановяване на спазването на тези условия. Ако предприятието не е в състояние да възстанови спазването на тези условия в рамките на два месеца от датата на неспазването им, то престава да прилага изравнителната корекция към застрахователните или презастрахователните си задължения и не може да прилага изравнителната корекция преди изтичане на допълнителен период от 24 месеца.
3. Изравнителната корекция не се прилага по отношение на застрахователни или презастрахователни задължения, когато съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка за тези задължения включва корекция за променливост съгласно член 77 г. или преходни мерки за безрисковия лихвен процент съгласно член 308в.
Член 77в
Изчисляване на изравнителната корекция
1. За всяка валута изравнителната корекция, посочена в член 77б, се изчислява в съответствие със следните принципи:
а)
изравнителната корекция е равна на разликата от следното:
i)
ефективния годишен лихвен процент, изчислен като един дисконтов процент, който при прилагане към паричните потоци на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения дава стойност, равна на стойността в съответствие с член 75 от портфейла на целевите активи;
ii)
ефективният годишен лихвен процент, изчислен като един дисконтов лихвен процент, който при прилагане към паричните потоци на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения дава стойност, равна на стойността на най-добрата прогнозна оценка на портфейла на застрахователните или презастрахователните задължения, при което при използването на основната срочна структура на безрисковия лихвен процент се взема предвид стойността на парите във времето;
б)
изравнителната корекция не включва основния спред, отразяващ рисковете, поддържани от застрахователното или презастрахователното предприятие;
в)
независимо от буква а), основният спред се увеличава когато това е необходимо, за да се гарантира, че изравнителната корекция на активите с подинвестиционна степен на кредитно качество не надвишават изравнителните корекции на активите с инвестиционна степен на кредитно качество и същия период от време и клас активи;
г)
използването на външни кредитни оценки в изчислението на изравнителната корекция е в съответствие с член 111, параграф 1, буква н).
2. За целите на параграф 1, буква б) основният спред:
а)
е равен на сумата от следното:
i)
кредитния спред, съответстващ на вероятността за неизпълнение на активите;
ii)
кредитния спред, съответстващ на очакваната загуба от понижаване на нивото на класификация на активите.
б)
за експозициите към централните правителства и централните банки на държавите членки не е по-нисък от 30 % от дългосрочната средна стойност на спреда по отношение на основния безрисков лихвен процент на наблюдаваните на финансовите пазари активи със същия срок, същото кредитно качество и принадлежащи към същата категория;
в)
за активи, различни от експозициите към централните правителства и централните банки на държавите членки не е по-нисък от 35 % от дългосрочната средна стойност на спреда по отношение на основния безрисков лихвен процент на наблюдаваните на финансовите пазари активи със същия срок, същото кредитно качество и принадлежащи към същата категория.
Вероятността за неизпълнение, посочена в буква а) подточка i) от първа алинея се базира на дългосрочни статистики на неизпълнение, които са от значение за актива по отношение на срока, кредитното качество и класа му.
Когато от статистическите данни, посочени във втора алинея, не може да бъде извлечен надежден кредитен спред, основният спред се равнява на частта от дългосрочната средна стойност на спреда спрямо безрисковия лихвен процент, определен в букви б) и в).
Член 77г
Корекция за променливост на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент
1. Държавите членки могат да изискват предварително одобрение от страна на надзорните органи по отношение на застрахователни и презастрахователни предприятия за прилагането на корекция за променливост за съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка съгласно член 77, параграф 2.
2. За всяка съответна валута корекцията за променливост за съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент се основава на спреда между лихвата, която би могла да се реализира от активи, включени в референтния портфейл за тази валута, и стойностите на съответната основна срочна структура на безрисковия лихвен процент за тази валута.
Референтният портфейл за дадена валута е представителен за активите, които са деноминирани в тази валута и които застрахователните и презастрахователните предприятия са инвестирали за покриване на най-добрата оценка на застрахователните и презастрахователните задължения, деноминирани в тази валута.
3. Размерът на корекцията за променливост на безрисковия лихвен процент съответства на 65 % от коригирания спрямо риска валутен спред.
Коригираният спрямо риска валутен спред се изчислява като разликата между спреда, посочен в параграф 2, и частта от този спред, която се дължи на реалистична оценка на очакваните загуби или неочакван кредитен риск или друг риск за активите.
Корекцията за променливост се прилага само към съответния безрисков лихвен процент на срочната структура, който не е получен чрез екстраполация в съответствие с член 77а. Екстраполацията на съответния безрисков лихвен процент на срочната структура се основава на този коригиран безрисков лихвен процент.
4. За всяка съответна държава корекцията за променливост към безрисковия лихвен процент, посочен в параграф 3, за валутата на съответната държава, преди прилагането на коефициента от 65 %, се увеличава с разликата между коригирания спрямо риска спред на държавата и умножения по две коригиран спрямо риска валутен спред, когато тази разлика е положителна и коригираният спрямо риска спред на държавата е по-висок от 100 базисни пункта. Повишената корекция за променливост се прилага за изчисляването на най-добрата прогнозна оценка на застрахователните и презастрахователни задължения на продуктите, продавани на застрахователния пазар на тази държава. Коригираният спрямо риска спред на държавата се изчислява по същия начин както коригирания спрямо риска валутен спред за валутата на тази държава, но въз основа на референтен портфейл, който е представителен за активите, които застрахователните и презастрахователните предприятия са инвестирали за покриване на най-добрата оценка на застрахователните и презастрахователните, свързани с продукти, продавани на застрахователния пазар в тази държава и деноминирани във валутата на тази държава.
5. Корекцията за променливост не се прилага по отношение на застрахователни задължения, когато съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка за тези задължения включва изравнителна корекция съгласно член 77б.
6. Чрез дерогация от разпоредбите на член 101 капиталовото изискване за платежоспособност не покрива риска от загуба на основните собствени средства, които произтичат от промените на корекциите за променливост.
Член 77д
Техническа информация, изготвяна от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване
1. ЕОЗППО определя и публикува за всяка съответна валута и най-малко веднъж на тримесечие следната техническа информация:
а)
съответна срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка съгласно член 77, параграф 2, без изравнителна корекция или корекция за променливост;
б)
за всеки съответен срок, кредитно качество и клас активи, основен спред за изчислението на изравнителната корекция, посочена в член 77в, параграф 1, буква б);
в)
за всеки съответен национален застрахователен пазар, корекция за променливост за съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в член 77г, параграф 1.
2. За да се осигурят еднакви условия за изчисляване на техническите резерви и основните собствени средства, Комисията може да приема актове за изпълнение, в които да указва за всяка съответна валута техническата информация, посочена в параграф 1. Тези актове за изпълнение използват посочената информация.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 301, параграф 2.
Въз основа на надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани с наличието на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, Комисията приема незабавно приложими актове за изпълнение в съответствие с процедурата, посочена в член 301, параграф 3.
3. Когато техническата информация, посочена в параграф 1, се приема от Комисията в съответствие с параграф 2, застрахователните и презастрахователните предприятия използват тази техническа информация при изчисляването на най-добрата прогнозна оценка съгласно член 77, изравнителната корекция съгласно член 77в и корекцията за променливост в съответствие с член 77г.
По отношение на валути и национални пазари, при които корекцията, посочена в параграф 1, буква в) не е посочена в актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, не се прилага корекция за променливост на срочната структура на съответния безрисков лихвен процент за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка.
Член 77е
Преглед на дългосрочните мерки за гаранции и на мерките относно капиталовия риск
1. ЕОЗППО представя на годишна основа и до 1 януари 2021 г., доклад на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно въздействието на приложението на членове 77а-77д и член 106, член 138, параграф 4 и член 304, членове 308в и 308г, включително на приетите в съответствие делегирани актове или актове за изпълнение.
През този период надзорните органи ежегодно предоставят на ЕОЗППО следната информация:
а)
наличието на дългосрочни гаранции в областта на застрахователните продукти на своите национални пазари и поведението на застрахователни и презастрахователни предприятия като дългосрочни инвеститори;
б)
броят на застрахователните и презастрахователните предприятия, които прилагат изравнителната корекция, корекцията за променливост, удължаването на срока за възстановяване в съответствие с член 138, параграф 4, основаващия се на срока подмодул на капиталовия риск и преходните мерки, определени в членове 308в и 308г;
в)
въздействието върху финансовата позиция на застрахователните и презастрахователните предприятия от изравнителната корекция, корекцията за променливост, симетричния механизъм за корекция на капиталовата такса върху ценните книжа, основаващия се на срока подмодул на капиталовия риск, и преходните мерки, определени в членове 308в и 308г на национално ниво и анонимно за всяко предприятие;
г)
ефектът на изравнителната корекция, корекцията за променливост, симетричния механизъм за корекция на капиталовата такса върху ценните книжа и основаващия се на срока подмодул на капиталовия риск върху инвестиционното поведение на застрахователните и презастрахователните предприятия, както и дали извършват ненужно капиталово облекчение;
д)
въздействието на всяко удължаване на периода на възстановяване в съответствие с член 138, параграф 4, върху усилията на застрахователните и презастрахователните предприятия за възстановяване на равнището на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия профил с цел гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност;
е)
когато застрахователните и презастрахователните предприятия прилагат преходните мерки, посочени в членове 308в и 308г, ако те спазват плановете за постепенно въвеждане, посочени в член 308д, и перспективите за намаляване на зависимостта от тези преходни мерки, включително мерки, които са били предприети или се очаква да бъдат предприети от предприятията и надзорните органи, като се взема предвид регулаторната среда на съответната държава членка.
2. ЕОЗППО, ако е необходимо след като се консултира с ЕССР, и след провеждане на обществени консултации, представя на Комисията становище относно оценката на прилагането на членове 77а- 77д и член 106, член 138, параграф 4 и член 304, членове 308в и 308г, включително на приетите в съответствие с тях делегирани актове или актове за изпълнение. Оценката се извършва по отношение на наличието на дългосрочни гаранции в застрахователните продукти, поведението на застрахователните и презастрахователните предприятия, както и на дългосрочните инвеститори, и по-общо - на финансовата стабилност.
3. Въз основа на становището, представено от ЕОЗППО, посочено в параграф 2, Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета до 1 януари 2021 г., а при необходимост и по-рано. Докладът по-специално се фокусира върху въздействието върху:
а)
защитата на титулярите на полици;
б)
функционирането и стабилността на европейските застрахователни пазари;
в)
вътрешния пазар и по-специално конкуренцията и равните условия на европейските застрахователни пазари;
г)
степента, в която застрахователните и презастрахователните предприятия продължават да действат като дългосрочни инвеститори;
д)
наличието и ценообразуването на анюитетни продукти;
е)
наличието и ценообразуването на конкурентни продукти;
ж)
дългосрочни инвестиционни стратегии на застрахователните предприятия във връзка с продукти, за които се прилагат членове 77б и 77в, в сравнение с тези във връзка с други дългосрочни гаранции;
з)
избора на потребителите и осведомеността на потребителите за риска;
и)
степента на диверсификация на застрахователната дейност и на портфейла от активи на застрахователните и презастрахователните предприятия;
й)
финансова стабилност.
В допълнение докладът се основава на надзорния опит, свързан с прилагането на членове 77а-77д и член 106, член 138, параграф 4 и членове 304, 308в и 308г, включително на делегираните актове или актовете за изпълнение, приети в съответствие с тях.
4. Ако е необходимо, докладът на Комисията се придружава от законодателни предложения.“;
24)
Член 86 се заменя със следното:
„Член 86
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи следното:
а)
актюерските и статистическите методологии за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка съгласно член 77, параграф 2;
б)
методологиите, принципите и техниките за определяне на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, която да се използва за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка съгласно член 77, параграф 2;
в)
обстоятелствата, при които техническите резерви се изчисляват съвкупно или като сума на най-добрата прогнозна оценка и на добавката за риск, както и методите, които се използват в случай на посоченото в член 77, параграф 4 съвкупно изчисляване на техническите резерви;
г)
методите и допусканията, които се използват при изчисляването на рисковата премия, включително определянето на размера на допустимите собствени средства, необходими за гарантиране на застрахователните и презастрахователните задължения, и калибрирането на ставката на цената на капитала, както е посочено в член 77, параграф 5;
д)
видовете дейности, въз основа на които застрахователните и презастрахователните задължения се сегментират, за да се изчислят техническите резерви, посочени в член 80;
е)
стандартите, които трябва да бъдат изпълнени, във връзка с гарантиране на целесъобразността, пълнотата и точността на данните, използвани при изчисляване на техническите резерви, както и специфичните обстоятелства, при които би било подходящо прилагането на приблизителни стойности, включително различни подходи към всеки отделен случай за изчисляване на най-добрата прогнозна оценка, както е посочено в член 82;
ж)
спецификациите по отношение на изискванията, посочени в член 77б, параграф 1, включително методите, допусканията и стандартните параметри, които се използват при изчисляване на въздействието на риска от смърт, посочени в член 77б, параграф 1, буква д);
з)
спецификации по отношение на изискванията, посочени в член 77в, включително допускания и методите, които да се прилагат в изчисленията на изравнителните корекции и основния спред;
и)
методи и допускания за изчисляването на корекцията за променливост, посочена в член 77 г., включително формула за изчисляването на спреда съгласно параграф 2 от същия член.
2. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с методите за изчисление на техническите разпоредби, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
методологиите, които да се използват за изчисляване на корекцията за неизпълнение от страна на контрагента съгласно член 81, предназначена да обхване очакваните загуби в резултат на неизпълнение от страна на контрагента;
б)
ако е необходимо, опростени методи и техники за изчисляване на техническите резерви, за да се гарантира, че актюерските и статистически методи съгласно букви а) и г) са пропорционални на естеството, мащаба и сложността на рисковете, поети от застрахователното и презастрахователното предприятие, в това число каптивните застрахователни и каптивните презастрахователни предприятия.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. С цел да се гарантират последователни условия на прилагане на член 77б, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за одобрение на прилагането на изравнителната корекция съгласно член 77б, параграф 1.
ЕОЗППО предоставя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 октомври 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на тези технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
25)
Член 92 се изменя, както следва:
а)
заглавието се заменя със следното:
„Делегирани актове и регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение“;
б)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. С цел да се гарантира последователно хармонизиране във връзка с определянето на собствените средства, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти, за да се определят критерии за предоставяне на надзорно одобрение на допълнителните собствени средства, в съответствие с член 90.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
1а. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, с които се уточнява третирането на участията по смисъла на член 212, параграф 2, трета алинея във финансови и кредитни институции във връзка с определяне на собствените средства.“
в)
добавя се следният параграф:
„3. С цел да осигурят еднакви условия на прилагане на член 90, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за предоставяне на надзорно одобрение за използването на допълнителни собствени средства.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 октомври 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
26)
Член 97 се заменя със следното:
„Член 97
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, в който се определя списък на позиции от собствени средства, включително онези, посочени в член 96, за които се счита, че отговарят на изложените в член 94 критерии, съдържащ за всяка позиция точното описание на белезите, които определят нейната класификация;
2. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с класифицирането на собствените средства, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на методите, които надзорните органи да използват при одобряване на оценката и класификацията на позициите от собствени средства, които не са включени в посочения в параграф 1 списък;
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
Комисията редовно преразглежда и при необходимост актуализира посочения в параграф 1 списък с оглед на развитието на пазара.“
27)
Член 99 се заменя със следното:
„Член 99
Делегирани актове относно допустимост на собствените средства
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи:
а)
количествените ограничения, посочени в член 98, параграфи 1 и 2;
б)
корекциите, които следва да бъдат направени, за да се отрази липсата на прехвърлимост на тези позиции от собствени средства, които могат да бъдат използвани само за покриването на загуби, възникнали от конкретен сегмент от пасиви или от конкретен риск (обособени средства).“;
28)
Вмъква се следният член:
„Член 109а
Хармонизирани технически данни в стандартната формула
1. За целите на изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност в съответствие със стандартната формула, ЕНО посредством Съвместния комитет разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно разпределението на кредитните оценки на агенциите за външна кредитна оценка (АВКО) по обективна скала на степените на кредитно качество, като се прилагат етапите, определени в съответствие с член 111, параграф 1, буква н).
Съвместният комитет на ЕНО представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
2. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член и за целите на улесняването на изчисляването на посочения в член 105, параграф 5 пазарен рисков модул, улесняващ изчисляването на посочения в член 105, параграф 6 рисков модул във връзка с неизпълнение от страна на контрагента, оценяването на техниките за намаляване на риска, посочени в член 101, параграф 5 и изчисляването на техническите резерви, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение във връзка с:
а)
списъци на регионални правителства и местни органи, експозициите към които трябва да се третират като експозиции към централните правителства, в чиято юрисдикция са установени същите, при условие че няма разлика в риска между такива експозиции вследствие специфичните правомощия на горните за събиране на приходи и са налице специфични институционални договорености, ефектът от които е да се намали рискът от неизпълнение;
б)
капиталовия индекс, посочен в член 106, параграф 2, в съответствие с подробните критерии, установени в член 111, параграф 1, букви в) и о);
в)
корекциите, които трябва да бъдат направени за фиксираните спрямо еврото валути в рамките на посочения в член 105, параграф 5 подмодул на валутния риск, в съответствие с подробните критерии за корекциите за фиксираните спрямо еврото валути с цел улесняване на изчисляването на подмодула на валутния риск съгласно установеното в член 111, параграф 1, буква п).
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. Най-малко веднъж на тримесечие ЕОЗППО публикува техническа информация, включително информация относно симетричния механизъм за корекция, посочен в член 106.
4. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член и за улесняване на изчисляването на здравнозастрахователния подписвачески рисков модул, посочен в член 105, параграф 4, като отчита изчисленията, предоставени от надзорните органи на съответните държави членки, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно стандартните отклонения във връзка със специфични национални законодателни мерки на държавите-членки, които позволяват поделянето на плащания на обезщетения във връзка със здравнозастрахователни рискове между застрахователни и презастрахователни предприятия и които отговарят на критериите по параграф 5 и на всички допълнителни критерии, установени с делегирани актове.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
5. Техническите стандарти за изпълнение, посочени в параграф 4, се прилагат само за национални законодателни мерки на държавите членки, които позволяват поделянето на плащания на обезщетения във връзка със здравнозастрахователни рискове между застрахователни и презастрахователни предприятия и които отговарят на следните критерии:
а)
механизмът за поделяне на обезщетенията е прозрачен и е напълно уточнен преди годишния период, за който се прилага;
б)
механизмът за поделяне на обезщетенията, броят на застрахователните предприятия, участващи в Системата за изравняване на здравните рискове (СИЗР), и рисковите характеристики на дейностите, подлежащи на СИЗР, гарантират, че за всяко предприятие, участващо в СИЗР, колебанията в годишните загуби от дейности, подлежащи на СИЗР, се намаляват значително посредством СИЗР във връзка с рисковете, свързани с определянето както на премиите, така и на резервите;
в)
здравното осигуряване, подлежащо на СИЗР, е задължително и служи като частична или пълна алтернатива на здравното покритие, предоставяно от задължителната система за социално осигуряване;
г)
в случай на неизпълнение от страна на застрахователни предприятия, участващи в СИЗР, едно или няколко правителства на държави членки гарантират пълното удовлетворяване на вземанията на притежателите на полици във връзка със застрахователни дейности, подлежащи на СИЗР.
В съответствие с член 301а Комисията приема делегирани актове, с които определя допълнителните критерии, на които трябва да отговарят националните законодателни мерки, както и методологията и изискванията за изчисляването на стандартните отклонения, посочени в параграф 4 от настоящия член.“;
29)
Член 111 се заменя със следното:
„Член 111
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение във връзка с членове 103 - 109
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, предвиждащи следното:
а)
стандартната формула в съответствие с членове 101 и 103 - 109;
б)
всички под-модули, които са необходими или които по-точно покриват рисковете, попадащи в съответните модули, посочени в член 104, а също и всички последващи актуализации;
в)
методите, допусканията и стандартните параметри, които следва да се калибрират спрямо доверителния интервал, посочен в член 101, параграф 3, и да се използват при изчисляване на всеки от рисковите модули или под-модули на посоченото в членове 104, 105 и 304 основно капиталово изискване за платежоспособност, симетричният механизъм за корекция и съответния срок, изразен в брой месеци, както е посочено в член 106, както и подходящия подход за интегриране на метода, посочен в член 304, в капиталовото изискване за платежоспособност, изчислен в съответствие със стандартната формула;
г)
корелационните параметри, включително при необходимост определените в приложение IV, и процедурите за актуализиране на тези параметри;
д)
когато застрахователните и презастрахователните предприятия използват техники за намаляване на риска - методите и допусканията, които се използват за оценка на промените на рисковия профил на съответното предприятие и за корекция на изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност;
е)
качествените критерии, които посочените в буква д) техники за намаляване на риска трябва да изпълняват, за да се гарантира ефективното прехвърляне на риска на трети страни;
еа)
метода и параметрите, които следва да се използват при оценяването на капиталовите изисквания за риска от неизпълнение на контрагента при експозиция към квалифицирани централни контрагенти, като тези параметри гарантират последователност с третирането на такива експозиции в случая на кредитните институции и финансовите институции по смисъла на член 4, параграф 1, точки 1 и 26 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
ж)
методите и параметрите, които да бъдат използвани при оценка на капиталовото изискване за операционен риск, предвидено в член 107, включително процента, посочен в член 107, параграф 3;
з)
метода и корекциите, които да бъдат използвани за отразяване на ограничените възможности за диверсификация на риска на застрахователните и презастрахователните предприятия, свързан с обособени средства;
и)
метода, който да бъде използван при изчисляване на корекцията за способността за покриване на загуби на техническите резерви или за отложени данъци съгласно член 108;
й)
подгрупата на стандартните параметри в животозастрахователните, общо застрахователните и здравнозастрахователни подписвачески рискови модули, които могат да бъдат заменени от специфични параметри за предприятието съгласно член 104, параграф 7;
к)
критериите във връзка със стандартните методи, които да бъдат използвани от застрахователното или презастрахователното предприятие за изчисляване на посочените в буква ѝ) специфични параметри за предприятието, и всички критерии във връзка с пълнотата, точността и пригодността на използваните данни, които трябва да бъдат изпълнени преди получаване на надзорно одобрение, заедно с процедурата, която трябва да бъде спазена за издаване на такова одобрение;
л)
опростените изчисления, предвидени за специфични под-модули и рискови модули, както и критериите, които застрахователните или презастрахователните предприятия, включително каптивните застрахователни и презастрахователни предприятия, трябва да изпълнят, за да имат право да използват всяко от тези опростявания съгласно член 109;
м)
подхода, който да се прилага по отношение на свързаните предприятия по смисъла на член 212 при изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност, по-конкретно изчисляването на под-модула на риска, свързан с акции, посочен в член 105, параграф 5, като се отчита вероятното намаляване на волатилността на стойността на тези свързани предприятия, произтичаща от стратегическото естество на тези инвестиции и влиянието, упражнявано от предприятието, притежаващо участие, върху свързаните предприятия;
н)
начина на използване на външните кредитни оценки от АВКО при изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност в съответствие със стандартната формула и разпределянето на външните кредитни оценки по скалата на степените на кредитно качество съгласно член 109а, параграф 1, който съответства на използването на външните кредитни оценки от АВКО при изчисляването на капиталовите изисквания за кредитните институции, съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и финансовите институции, съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 26 от него;
о)
подробните критерии във връзка с капиталовия индекс съгласно член 109а, параграф 2, буква в);
п)
подробните критерии във връзка с корекциите за фиксираните спрямо еврото валути с цел улесняване на изчисляването на подмодула на валутния риск съгласно член 109а, параграф 2, буква г);
р)
условията за категоризация на регионалните правителства и местните органи, посочени в член 109а, параграф 2, буква а).
2. За да осигури еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за надзорно одобрение на специфични за предприятието параметри, посочени в буква к) на параграф 1.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 октомври 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. До 31 декември 2020 г. Комисията прави оценка на целесъобразността на методите, допусканията и стандартните параметри, които се използват при изчисляване на стандартната формула на капиталовото изискване за платежоспособност. Тя взема предвид по-конкретно резултатите от прилагането на всеки клас активи и финансови инструменти, поведението на инвеститорите в тези активи и финансови инструменти, както и развитието на определянето на международните стандарти в областта на финансовите услуги. На преразглеждането на някои класове активи може да се даде предимство. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен по целесъобразност от предложения за изменение на настоящата директива или на делегираните актове или актовете за изпълнение, приети съгласно нея.
4. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с капиталовото изискване за платежоспособност, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на количествени ограничения и критерии за допустимост на активите, когато рисковете не са обхванати адекватно от даден под-модул.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
Тези регулаторни технически стандарти се отнасят за активите, покриващи техническите резерви, като се изключват активите, държани във връзка с животозастрахователни договори, при които инвестиционният риск се носи от титулярите на полици. Те се преразглеждат от Комисията в светлината на развитията на стандартната формула и на финансовите пазари.“;
30)
Член 114 се заменя със следното:
„Член 114
Делегирани актове и технически стандарти за изпълнение във връзка с вътрешните модели на капиталовото изискване за платежоспособност
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи следното:
а)
адаптациите, които да бъдат извършени на предвидените в членове 120-125 стандарти предвид ограниченото приложно поле на частичния вътрешен модел;
б)
начина, по който се извършва пълното интегриране на частичен вътрешен модел в стандартната формула на капиталовото изискване за платежоспособност, посочена в член 113, параграф 1, буква в), и изискванията за използване на алтернативни техники за интегриране.
2. За да гарантира еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за:
а)
одобряването на вътрешния модел в съответствие с член 112; и
б)
одобряването на съществените промени на вътрешния модел и на промените на политиката за промяна на вътрешния модел, посочена в член 115.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 октомври 2014 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
31)
Член 127 се заменя със следното:
„Член 127
Делегирани актове във връзка с членове 120 - 126
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а по отношение на членове 120 - 126, за да стимулира по-доброто оценяване на рисковия профил и на управлението на дейността на застрахователните и презастрахователните предприятия във връзка с употребата на вътрешни модели в Съюза.“;
32)
Член 129 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1, буква г) подточки i), ii) и iii) се заменят със следното:
„i)
2 500 000 EUR при общозастрахователните предприятия, включително каптивните застрахователни предприятия, освен в случаи, при които са покрити всички или някои от рисковете, попадащи в един от класовете 10-15, изброени в част А от приложение I, в който случай то е не по-малко от 3 700 000 EUR;
ii)
3 700 000 EUR за животозастрахователните предприятия, включително каптивните застрахователни предприятия;
iii)
3 600 000 EUR за презастрахователните предприятия, освен при каптивните презастрахователни предприятия, в който случай минималното капиталово изискване е не по-малко от 1 200 000 EUR,“;
б)
в параграф 3 втора алинея се заменя със следното:
„Държавите членки разрешават на надзорните си органи за срок, който завършва не по-късно от 31 декември 2017 г., да изискват застрахователните и презастрахователни дружества да прилагат посочените в първа алинея проценти изключително към капиталовото изискване за платежоспособност на дружеството, изчислено в съответствие с глава VI, раздел 4, подраздел 2.“;
в)
в параграф 4 след първата алинея се вмъква следната алинея:
„За целите на изчисляването на границите, посочени в параграф 3, от предприятията не се изисква да изчисляват капиталовите изисквания за платежоспособност на всяко тримесечие.“;
г)
в параграф 5, първа алинея се заменя със следното:
„5. До 31 декември 2020 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно приетите съгласно параграфи 1 - 4 правила и практики на надзорните органи на държавите членки.“;
33)
Член 130 се заменя със следното:
„Член 130
Делегирани актове
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи изчисляването на минималното капиталово изискване, посочено в членове 128 и 129.“;
34)
В член 131, параграф 1 датите „31 октомври 2012 г.“ и „31 октомври 2013 г.“ се заменят съответно с датите „31 декември 2015 г.“ и „31 декември 2016 г.“
35)
Член 135 се заменя със следното:
„Член 135
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти относно качествените изисквания
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи качествените изисквания в следните области:
а)
определянето, измерването, наблюдението и управлението на рисковете, възникващи от инвестиции във връзка с член 132, параграф 2, първа алинея;
б)
определянето, измерването, наблюдението и управлението на специфичните рискове, възникващи от инвестиции в деривативни инструменти и активи, посочени в член 132, параграф 4, втора алинея, както и определяне на степента, до която използването на такива активи се класифицира като намаляване на риска или ефективно управление на портфейла, както е посочено в член 132, параграф 4, трета алинея.
2. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи:
а)
изискванията, които дружествата, „преопаковащи“ заеми в търгуеми ценни книжа и други финансови инструменти (издаващи дружества или спонсори), трябва да спазват, така че на застрахователно или презастрахователно предприятие да бъде разрешено да инвестира в такива ценни книжа или инструменти, емитирани след 1 януари 2011 г., включително изисквания, гарантиращи, че издаващото дружество, спонсора или първоначалният заемополучател запазва за постоянно материален нетен икономически интерес, който във всички случаи е в размер на най-малко 5 %;
б)
качествени изисквания, които застрахователното или презастрахователното предприятие, инвестиращо в такива ценни книжа или инструменти, трябва да спази;
в)
характеристиките на обстоятелствата, при които може да бъде наложено изискване за добавен капитал при нарушаването на посочените в букви а) и б) от настоящия параграф изисквания, без да се накърняват разпоредбите на член 101, параграф 3.
3. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с параграф 2, буква в), ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на методологиите за изчисляване на пропорционалната допълнителна капиталова такса, посочена в тази буква.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
36)
Член 138, параграф 4 се заменя със следното:
„4. В случай на изключително неблагоприятни ситуации, засягащи застрахователни и презастрахователни предприятия, представляващи значителен дял от пазара или от засегнатите видове дейности, както са декларирани от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване, когато е уместно и след консултиране с ЕССР, надзорният орган може да удължи за засегнатите предприятия срока, определен във втората алинея на параграф 3, с максимален седемгодишен срок, отчитащ всички съответни фактори, включително средната продължителност на техническите разпоредби.
Без да се засягат правомощията на ЕОЗППО по член 18 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, за целите на настоящия параграф ЕОЗППО, по искане от страна на съответния надзорен орган, декларира наличието на изключително неблагоприятни ситуации. Съответният надзорен орган може да отправи искане, ако застрахователни или презастрахователни предприятия, представляващи значителен дял на пазара или засегнати видове дейност, има малка вероятност да покрият едно от изискванията, посочени в параграф 3. Изключително неблагоприятни ситуации са налице, когато финансовата ситуация на застрахователни или презастрахователни предприятия, представляващи значителен дял на пазара или на засегнати видове дейност, са сериозно неблагоприятно засегнати от едно или повече от следните условия:
а)
непредвиден, остър и рязък срив на финансовите пазари;
б)
продължителни условия на ниски лихвени проценти;
в)
катастрофални събития със значително въздействие.
В сътрудничество със съответния надзорен орган ЕОЗППО редовно оценява дали условията, посочени във втора алинея, са все още актуални. Когато изключително неблагоприятна ситуация е престанала да бъде налице, ЕОЗППО обявява това в сътрудничество със съответния надзорен орган.
Застрахователното или презастрахователно предприятие представя на надзорния орган на всеки три месеца доклад за напредъка, посочващ предприетите мерки и отбелязания напредък за възстановяване на равнището на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност.
Удължаването на срока по първа алинея се отменя, когато докладът за напредък показва, че между датата на установяване на неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и датата на представяне на доклада за напредък няма съществен напредък в постигането на възстановяване на равнището на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност.“;
37)
Член 143 се заменя със следното:
„Член 143
Делегирани актове и регулаторни технически стандарти във връзка с член 138, параграф 4
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, допълващи видовете изключително неблагоприятни ситуации и уточняващи факторите и критериите, които ЕОЗППО следва да взема предвид, когато декларира наличие на изключително неблагоприятни ситуации, и които надзорните органи следва да отчитат за определянето на удължаването на срока за възстановяване в съответствие с член 138, параграф 4.
2. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с член 138, параграф 2, член 139, параграф 2 и член 141, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на плана за възстановяване, посочен в член 138, параграф 2, и финансовата схема, посочена в член 139, параграф 2, и по отношение на член 141, като полага надлежно усилия за избягване на проциклични ефекти."
На Комисията се делегират правомощия за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
38)
Член 149 се заменя със следното:
„Член 149
Промени в характера на рисковете или задълженията
„Всяка промяна, която застрахователното предприятие възнамерява да направи в информацията по член 147, подлежи на процедурата, предвидена в членове 147 и 148.“;“
39)
Член 155 се изменя както следва:
а)
в параграф 3 след първата алинея се вмъква следната алинея:
„Освен това надзорният орган на държавата членка по произход или на приемащата държава членка може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.“;
б)
параграф 9 се заменя със следното:
„9. Държавите членки информират Комисията и ЕОЗППО за броя и вида на случаите, довели до откази съгласно членове 146 и 148 или при които са взети мерки съгласно параграфи 3 и 4 от настоящия член.“;
40)
В член 158, параграф 2 след първа алинея се вмъква следната алинея:
„Освен това надзорният орган на държавата членка по произход или на приемащата държава членка може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.“;
41)
Член 159 се заменя със следното:
„Член 159
Статистическа информация относно трансграничните дейности
Поотделно по отношение на операции, осъществявани съгласно правото на установяване или съгласно свободата за предоставяне на услуги, всяко застрахователно предприятие информира надзорния орган на своята държава членка по произход за размера на премиите, претенциите и комисионните, без да се приспада делът на презастраховането, по държава членка и както следва:
а)
при общото застраховане - по видове дейност в съответствие със съответния делегиран акт;
б)
при животозастраховането - по видове дейности в съответствие със съответния делегиран акт.
По отношение на клас 10 в част А от приложение I, с изключение на отговорността на превозвача, съответното предприятие информира надзорния орган относно честотата и средната стойност на претенциите.
Надзорният орган на държавата членка по произход представя информацията съгласно първата и втората алинеи в разумен срок и в обобщена форма на надзорните органи на всяка от засегнатите държави членки при поискване от тяхна страна.“;
42)
Член 172 се заменя със следното:
„Член 172
Еквивалентност по отношение на презастрахователните предприятия
1. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи критериите за оценка дали режимът на платежоспособност на трета държава, приложим по отношение на презастрахователната дейност на предприятия с централно управление в рамките на тази трета държава, е еквивалентен на предвиденото в дял I.
2. Ако критериите, приети в съответствие с параграф 1, са изпълнени от трета държава, Комисията, в съответствие с член 301а и подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, може да приема решения, с които определя, че режимът на платежоспособност на трета държава, приложим по отношение на презастрахователната дейност на предприятия с централно управление в рамките на тази трета държава, е еквивалентен на предвиденото в дял I от настоящата директива.
Тези делегирани актове биват редовно преразглеждани, за да се вземат предвид всички значителни промени на режима на надзор, изложен в дял I, и промените на режима на надзор на третата държава.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първа алинея.
3. Ако съгласно параграф 2 режимът на платежоспособност на трета държава се счита за еквивалентен на предвидения в настоящата директива, презастрахователните договори, сключени с предприятия с централно управление в тези трети държави, биват третирани като презастрахователни договори, сключени с предприятия, лицензирани в съответствие с настоящата директива.
4. Чрез дерогация от параграф 2 и дори ако не са изпълнени критериите, определени в съответствие с параграф 1, Комисията може - за ограничен срок и в съответствие с член 301а, подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, да приема решения, с които определя, че режимът на платежоспособност на трета държава, приложим по отношение на презастрахователната дейност на предприятия с централно управление в рамките на тази трета държава, е временно еквивалентен на предвидения в дял I, ако третата държава отговаря най-малко на следните критерии:
а)
поела е ангажимент към Съюза за приемане и прилагане на режим на платежоспособност, който е в състояние да бъде оценен като еквивалентен в съответствие с параграф 2, преди края на този ограничен период, и за участие в процес на оценяване на еквивалентността;
б)
изготвила е работна програма с цел изпълнение на ангажимента, посочен в буква а);
в)
отпуснала е достатъчно средства с цел изпълнение на ангажимента, посочен в буква а);
г)
режимът на платежоспособност на третата държава се основава на риска и установява количествени и качествени изисквания за платежоспособност и изисквания, свързани с надзорна отчетност и прозрачност;
д)
поети са писмени ангажименти за сътрудничество и обмен на поверителна информация във връзка с надзора с ЕОЗППО и надзорните органи;
е)
налице е независима система за надзор; и
ж)
установени са задължения за професионална тайна за всички лица, действащи от името на нейните надзорни органи, по-специално по отношение на обмена на информация с ЕОЗППО и надзорните органи.
Всеки делегиран акт за временна еквивалентност отчита докладите на Комисията съгласно член 177, параграф 2. Тези делегирани актове се преразглеждат редовно, въз основа на докладите за напредъка на съответната трета държава, които се представят ежегодно на Комисията и се оценяват от нея. ЕОЗППО подпомага Комисията в оценката на тези доклади за напредъка.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първа алинея.
Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, които допълнително уточняват условията, посочени в първа алинея.
5. Посоченият в първата алинея на параграф 4 ограничен срок изтича на по-ранната от двете дати - 31 декември 2020 г.-или датата, на която в съответствие с параграф 2 режимът на надзор на третата държава е бил счетен за еквивалентен на посочения в дял I.
Срокът може да бъде удължен най-много с една година, когато е необходимо за ЕОЗППО и Комисията, за да извършат оценка на еквивалентността за целите на параграф 2.
6. Презастрахователните договори, сключени с предприятия с централно управление в трети държави, чийто режим на надзор е приет за временно еквивалентен в съответствие с параграф 4, получават същото третиране като посоченото в параграф 3. Член 173 се прилага и към презастрахователни предприятия с централно управление в трети държави, чийто режим на надзор е приет за временно еквивалентен в съответствие с параграф 4.“;
43)
Член 176 се заменя със следното:
„Член 176
Информиране на Комисията и ЕОЗППО от държавите членки
Надзорните органи на държавите членки информират Комисията, ЕОЗППО и надзорните органи на другите държави членки за всеки лиценз за пряко или непряко дъщерно предприятие, едно или повече от предприятията майки на което са уредени от правото на трета държава.
Тази информация съдържа също така указания за структурата на съответната група.
Ако предприятие, уредено от правото на трета държава, придобие дялове в застрахователно или презастрахователно предприятие, лицензирано в Съюза, които биха превърнали това застрахователно или презастрахователно предприятие в дъщерно предприятие на това предприятие от трета държава, надзорните органи на държавата членка по произход информират Комисията, ЕОЗППО и надзорните органи на другите държави членки.“;
44)
В член 177 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Държавите членки информират Комисията и ЕОЗППО за всички принципни затруднения, които техните застрахователни или презастрахователни предприятия срещат при установяването и провеждането на дейността си, или при упражняването на дейности в трета държава.“;
45)
В член 210 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи разпоредбите, посочени в параграф 1 от настоящия член във връзка с наблюдаването, управляването и контролирането на рисковете, произтичащи от презастрахователни дейности с ограничено поемане на риск.“;
46)
В член 211 параграфи 2 и 3 се заменят със следното:
„2. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи следните критерии за надзорно одобрение:
а)
обхвата на лиценза;
б)
задължителните условия, които следва да бъдат част от всички сключвани договори;
в)
посочените в член 42 изисквания за квалификация и надеждност на лицата, които управляват схемата със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск;
г)
изисквания за квалификацията и надеждност на акционерите или членовете с квалифицирано участие в схемата със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск;
д)
надеждни административни и счетоводни процедури, адекватни механизми за вътрешен контрол и изисквания за управление на риска;
е)
изискванията за счетоводната, пруденциалната и статистическата информация;
ж)
изискванията за платежоспособност.
2а. За да осигури еднакви условия на прилагане на член 211, параграфи 1 и 2, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за предоставяне на надзорно одобрение за създаване на схемите със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск и относно форматите и образците, които трябва да се използват по смисъла на параграф 2, буква е).
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 октомври 2014 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
2б. За да осигури еднакви условия на прилагане на член 211, параграфи 1 и 2, ЕОЗППО може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за сътрудничеството и обмена на информация между надзорните органи, когато схемата със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск, поемаща рискове от застрахователни или презастрахователни предприятия, е създадена в държава членка, различна от държавата членка, в която е лицензирано застрахователното или презастрахователното предприятие.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. Схемите със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск, лицензирани преди 31 декември 2015 г., се подчиняват на правото на държавата-членка, издала лиценз за схемата със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск. Всяка нова дейност, започната от подобна схема със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск след тази дата, се подчинява обаче на разпоредбите на параграфи 1, 2 и 2а.“;
47)
Член 212, параграф 1, буква д) се заменя със следното:
„д)
„колегиум на надзорните органи“ означава постоянна, но гъвкава структура за сътрудничество, координация и улесняване на вземането на решения във връзка с груповия надзор;“;
48)
Член 216 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 се добавят следните алинеи:
„В такъв случай надзорният орган обосновава решението си както пред органа за групов надзор, така и пред крайното предприятие - майка, на ниво на Съюза. Органът за групов надзор уведомява колегиума на надзорните органи в съответствие с член 248, параграф 1, буква а).
Членове 218 - 258 се прилагат mutatis mutandis при спазване на параграфи 2 - 6 от настоящия член.“;
б)
в параграф 4 трета алинея се заменя със следното:
„Надзорният орган обосновава това решение както пред органа за групов надзор, така и пред предприятието. Органът за групов надзор уведомява колегиума на надзорните органи в съответствие с член 248, параграф 1, буква а).“;
в)
параграф 7 се заменя със следното:
„7. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи обстоятелствата, при които може да бъде взето посоченото в параграф 1 от настоящия член решение.“;
49)
Член 217 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 се добавя следната алинея:
„В такъв случай надзорните органи обосновават споразумението помежду си както пред органа за групов надзор, така и пред крайното предприятие - майка, на ниво на Съюза. Органът за групов надзор уведомява колегиума на надзорните органи в съответствие с член 248, параграф 1, буква а).“;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи обстоятелствата, при които посоченото в параграф 1 от настоящия член решение може да бъде взето.“;
50)
Член 227 се заменя със следното:
„Член 227
Еквивалентност по отношение на свързани застрахователни и презастрахователни предприятия от трета държава
1. При изчисляване на груповата платежоспособност на застрахователно или презастрахователно предприятие, което е предприятие, притежаващо дялово участие от застрахователно или презастрахователно предприятие от трета държава, в съответствие с член 233, застрахователното или презастрахователното предприятие от трета държава се третира, единствено за целите на изчислението, като свързано застрахователно или презастрахователно предприятие.
Когато обаче третата страна, в която се намира централното управление на това предприятие, изисква то да има лиценз и му налага режим за платежоспособност, най-малко еквивалентен на посочения в дял I, глава VI, държавите членки могат да предвидят, че изчислението взема предвид, по отношение на това предприятие, капиталовото изискване за платежоспособност и собствените средства, допустими за удовлетворяване на това изискване, както са предвидени от съответната трета държава.
2. Когато не е приет делегиран акт в съответствие с параграф 4 или параграф 5 от настоящия член, проверката на еквивалентността на режима на третата страна се осъществява от органа за групов надзор при поискване от страна на предприятието, притежаващо дялово участие, или по собствена инициатива. ЕОЗППО подпомага органа за групов надзор в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
Органът за групов надзор, подпомаган от ЕОЗППО, се допитва до другите заинтересовани надзорни органи преди вземане на решение относно еквивалентността. Това решение се взема съгласно критериите, приети в съответствие с параграф 3. Органът за групов надзор не взема никакво решение във връзка с трета държава, което е в противоречие с решение, взето по-рано по отношение на същата трета държава, освен когато е необходимо да се отчетат значими промени в надзорния режим, посочен в дял I, глава VI и в надзорния режим на третата държава.
Ако надзорните органи изразят несъгласие с решението, взето в съответствие с алинея втора, те могат да отнесат въпроса до ЕОЗППО и да поискат от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 в срок от три месеца след уведомяването за решението от страна на органа за групов надзор. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.
3. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи критериите за оценяване дали режимът за надзор на трета държава е еквивалентен на определения в дял I, глава VI.
4. Ако критериите, приети в съответствие с параграф 3, са изпълнени от трета държава, Комисията може, в съответствие с член 301а и подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, да приеме делегирани актове, определящи, режимът за надзор на тази трета държава като еквивалентен спрямо изложеното в дял I, глава VI.
Тези делегирани актове биват редовно преразглеждани, за да вземат предвид всички значителни промени на режима за надзор, изложен в дял I, глава VI, и промените на режима за надзор на третата държава.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първа алинея.
5. Чрез дерогация от параграф 4 и дори, когато критериите, посочени в съответствие с параграф 3, не са изпълнени, Комисията може, за периода, посочен в параграф 6 в съответствие с член 301а и подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, да приеме делегирани актове, определящи режимът за надзор на трета държава, прилаган към предприятия с централно управление в същата трета държава, като временно еквивалентен на посочения в дял I, глава VI, когато:
а)
може да се докаже, че съществува режим, който може да бъде оценен като еквивалентен в съответствие с параграф 4, или такъв може да бъде приет и приложен от третата държава;
б)
режимът на платежоспособност на третата държава е риск-базиран и установява количествени и качествени изисквания за платежоспособност и изисквания, свързани с надзорна отчетност и прозрачност;
в)
правото на третата държава позволява по принцип сътрудничество и обмен на конфиденциална надзорна информация с ЕОЗППО и надзорните органи.
г)
третата държава притежава независима система за надзор; и
д)
третата държава е установила задължения за професионална тайна за всички лица, действащи от името на надзорните органи.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първа алинея.
6. Първоначалният период на временна еквивалентност, посочена в параграф 5, е 10 години, освен ако преди изтичането на този период:
а)
този делегиран акт е отменен; или
б)
е приет делегиран акт в съответствие с параграф 4, в който надзорният режим на тази трета държава се счита за еквивалентен на предвиденото в дял I, глава VI;
Временната еквивалентност е обект на подновяване за допълнителни периоди от по 10 години, когато критериите, посочени в параграф 5, продължават да се спазват. Комисията приема всеки такъв делегиран акт в съответствие с член 301а и се подпомага от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
Всеки делегиран акт, определящ временна еквивалентност отчита докладите на Комисията съгласно член 177, параграф 2. Тези делегирани актове се преразглеждат редовно от Комисията. ЕОЗППО подпомага Комисията в оценката на тези решения. Комисията информира Парламента за всички преразглеждания, които се провеждат, и да докладва на Европейския парламент относно своите заключения.
7. В случай че съгласно параграф 5 е приет делегиран акт, определящ режима за надзор на трета държава като временно еквивалентен, тази трета държава се счита за еквивалентна за целите на втората алинея от параграф 1.“;
51)
Член 231 се заменя със следното:
„Член 231
Вътрешен модел на групата
1. В случай на заявление за разрешение за изчисляване на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност, както и на капиталовото изискване за платежоспособност на застрахователните и презастрахователните дружества от дадена група въз основа на вътрешен модел, подадено от застрахователно или презастрахователно предприятие и свързаните с него дружества, или съвместно от свързаните дружества на застрахователен холдинг, съответните надзорни органи си сътрудничат при вземането на решение дали да предоставят такова разрешение, както и при определянето на реда и условията (ако има такива), на които такова разрешение подлежи.
Посоченото в първа алинея заявление се подава пред органа за групов надзор.
Органът за групов надзор незабавно уведомява другите членове на колегиума на надзорните органи и им представя пълното заявление.
2. Съответните надзорни органи полагат усилия в рамките на правомощията си да достигнат до общо решение относно заявлението в срок от шест месеца от датата, на която органът за групов надзор е получил пълното заявление.
3. Ако в рамките на шестмесечния срок, посочен в параграф 2, някой от съответните надзорни органи е отнесъл въпроса до ЕОЗППО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, органът за групов надзор отлага своето решение и изчаква всяко едно решение, което ЕОЗППО може да вземе в съответствие с член 19, параграф 3 от посочения регламент, и взема своето решение в съответствие с решението на ЕОЗППО. Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи.
ЕОЗППО взема своето решение в рамките на един месец. Ако шестмесечният срок е изтекъл или е било постигнато общо решение, въпросът не се отнася до ЕОЗППО.
Ако, в съответствие с член 41, параграфи 2 и 3 и с член 44, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, предложеното от работната група решение бъде отхвърлено, окончателното решение се взема от органа за групов надзор. Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи. Шестмесечният период се счита за период на помиряване по смисъла на член 19, параграф 2 от посочения регламент.
4. ЕОЗППО може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение с цел осигуряване на еднакви условия за прилагане на посочения в параграф 2 процес на вземане на съвместно решение във връзка с посочените в параграф 1 заявления за разрешения с оглед на улесняване на вземането на съвместни решения.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
5. В случай че съответните надзорни органи са постигнали посоченото в параграф 2 общо решение, органът за групов надзор предава на заявителя документ, в който се излагат пълните мотиви.
6. Ако не е прието общо решение в срок от шест месеца от датата на получаване на пълното заявление от страна на групата, органът за групов надзор взема самостоятелно решение относно заявлението.
Органът за групов надзор надлежно взема предвид становищата и резервите на другите заинтересовани надзорни органи, изразени в рамките на този шестмесечен срок.
Органът за групов надзор предава на заявителя и на другите заинтересовани надзорни органи документ, в който се посочва неговото напълно обосновано решение.
Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи.
7. Когато някой от съответните надзорни органи счита, че рисковият профил на негово поднадзорно застрахователно или презастрахователно предприятие се отклонява значително от допусканията, стоящи в основата на одобрения на равнището на групата вътрешен модел, и докато предприятието не отстрани надлежно забележките на надзорния орган, този орган може да наложи съгласно член 37 добавяне на капитал към изчисленото чрез прилагане на този вътрешен модел капиталово изискване за платежоспособност на това застрахователно или презастрахователно предприятие.
При извънредни обстоятелства, когато такова добавяне на капитал не би било подходящо, надзорният орган може да изиска от съответното предприятие да изчислява своето капиталово изискване за платежоспособност на базата на стандартната формула, посочена в дял I, глава VI, раздел 4, подраздели 1 и 2. В съответствие с член 37, параграф 1, букви а) и в), надзорният орган може да наложи добавяне на капитал към капиталовото изискване за платежоспособност на това застрахователно или презастрахователно предприятие, изчислено чрез прилагане на стандартната формула.
Надзорният орган обосновава всяко посочено в алинеи първа и втора решение както пред органа за групов надзор и другите членове на колегиума на надзорните органи, така и пред застрахователното или презастрахователното предприятие.
ЕОЗППО може да издава насоки с цел осигуряване на последователно и съгласувано прилагане на настоящия параграф.“;
52)
В член 232, първи параграф уводната част се заменя със следното:
„Когато се определя дали консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност отразява по подходящ начин рисковия профил на групата, органът за групов надзор отделя специално внимание на всеки случай, в който обстоятелствата, посочени в член 37, параграф 1, букви от а) - г), могат да се проявят на равнището на групата, особено когато:“
53)
В член 232 третият параграф се заменя със следния текст:
„Член 37, параграфи 1-5, както и делегираните актове и техническите стандарти за изпълнение, приети в съответствие с член 37, параграфи 6, 7 и 8, се прилагат mutatis mutandis.“
54)
В член 233, параграф 6 третата алинея се заменя със следното:
„Член 37, параграфи 1-5, както и делегираните актове и техническите стандарти за изпълнение, приети в съответствие с член 37, параграфи 6, 7 и 8, се прилагат mutatis mutandis.“
55)
Член 234 се заменя със следното:
„Член 234
Делегирани актове, отнасящи се до членове 220-229 и 230-233
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи техническите принципи и методи, изложени в членове 220-229, както и прилагането на членове 230-233, отразяващи икономическото естество на специфични правни структури.“
56)
Член 237 се заменя със следното:
„Член 237
Дъщерни предприятия на застрахователно или презастрахователно предприятие: решение относно заявлението
1. При подадени заявления за получаване на разрешения за статут, подлежащ на правилата по членове 238 и 239, съответните надзорни органи работят заедно в рамките на колегиума на надзорните органи, като си сътрудничат по всички въпроси, при вземане на решение за предоставяне или отхвърляне на исканото разрешение и определяне на реда и условията (ако има такива), на които такова разрешение следва да подлежи.
Заявление от типа, посочен в първа алинея, се представя единствено пред надзорния орган, лицензирал дъщерното предприятие. Този надзорен орган незабавно уведомява членовете на колегиума на надзорните органи и им представя пълното заявление.
2. Съответните надзорни органи полагат усилия в рамките на правомощията си да достигнат до общо решене относно заявлението в срок от три месеца от датата, на която всички надзорни органи в рамките на колегиума на надзорните органи са получили пълното заявление.
3. Ако в рамките на тримесечния срок, посочен в параграф 2, някой от съответните надзорни органи е отнесъл въпроса до ЕОЗППО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, органът за групов надзор отлага своето решение и изчаква всяко едно решение, което ЕОЗППО може да вземе в съответствие с член 19, параграф 3 от въпросния регламент, и взема своето решение в съответствие с решението на ЕОЗППО. Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи.
ЕОЗППО взема своето решение в рамките на един месец. Ако тримесечният срок е изтекъл или е било постигнато съвместно решение, въпросът не се отнася до ЕОЗППО.
Ако в съответствие с член 41, параграфи 2 и 3 и с член 44, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 предложеното от работната група решение бъде отхвърлено, окончателното решение се взема от органа за групов надзор. Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи. Тримесечният период се счита за период на помиряване по смисъла на член 19, параграф 2 от въпросния регламент.
4. ЕОЗППО може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение с цел осигуряване на еднакви условия за прилагане на посочения в параграф 2 процес на вземане на съвместно решение във връзка с посочените в параграф 1 заявления за разрешения с оглед на улесняване на вземането на съвместни решения.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
5. В случай че съответните надзорни органи са взели съвместното решение, посочено в параграф 2, надзорният орган, издал лиценз на дъщерното предприятие, предава на заявителя решението, в което се излагат пълните мотиви. Съвместното решение се признава за окончателно и се прилага от надзорните органи в съответните държави членки.
6. Ако съответните надзорни органи не достигнат до общо решение в рамките на тримесечния срок, посочен в параграф 2, органът за групов надзор взема самостоятелно решение по отношение на заявлението.
В рамките на този срок органът за групов надзор надлежно разглежда следното:
а)
становищата и резервите на другите засегнати надзорни органи;
б)
резервите на другите надзорни органи в колегиума на надзорните органи.
Решението съдържа пълни мотиви, както и обяснение за всяко значително отклонение от резервите на другите засегнати надзорни органи. Органът за групов надзор предава препис от това решение на заявителя и на другите заинтересовани надзорни органи. Решението се признава за решаващо и се прилага от съответните надзорни органи.“;
57)
В член 238 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Колегиумът на надзорните органи прави всичко, което е в кръга на правомощията му, за да постигне съгласие относно предложението на надзорния орган, лицензирал дъщерното предприятие, или относно други възможни мерки.
Това съгласие се признава за решаващо и се прилага от съответните надзорни органи.“;
58)
В член 238 параграф 5 се заменя със следния текст:
„5. Ако надзорният орган и органът за групов надзор не достигнат до съгласие, един от надзорните органи може в срок един месец от предложението на надзорния орган да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска неговата подкрепа в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член, и взема своето решение по случая в срок от един месец. Едномесечният период се счита за период на помиряване по смисъла на член 19, параграф 2 от въпросния регламент. Ако посоченият в настоящата алинея едномесечен срок е изтекъл или в рамките на колегиума е било постигнато споразумение в съответствие с параграф 4 от настоящия член, въпросът не се отнася до ЕОЗППО.
Надзорният орган, лицензирал дъщерното предприятие, отлага своето решение и изчаква всяко едно решение, което ЕОЗППО може да вземе в съответствие с член 19 от въпросния регламент, и взема своето решение в съответствие с решението на ЕОЗППО.
Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи.
Решението съдържа пълните мотиви, на които то се основава.
Решението се представя на дъщерното предприятие и на колегиума на надзорните органи.“;
59)
В член 239 се добавя следният параграф:
„4. Всеки от двата надзорни органа може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска неговата подкрепа в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, ако те не достигнат до съгласие:
а)
относно одобрението на плана за възстановяване, включително всяко удължаване на срока за възстановяване, в рамките на посочения в параграф 1 четиримесечен срок, или
б)
относно одобрението на предложените мерки в рамките на посочения в параграф 2 едномесечен срок,.
В тези случаи ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член, и взема своето решение по случая в срок от един месец.
Въпросът не се отнася до ЕОЗППО:
а)
след края на посочения в първа алинея съответно четиримесечен или едномесечен срок;
б)
след постигането на съгласие в колегиума в съответствие с параграф 1, алинея втора или параграф 2, алинея втора;
в)
в случай на извънредни ситуации, както е посочено в параграф 2.
Четиримесечният или едномесечният срок, съответно, се считат за период на помиряване по смисъла на член 19, параграф 2 от въпросния регламент.
Надзорният орган, лицензирал дъщерното предприятие, отлага своето решение и изчаква всяко едно решение, което ЕОЗППО може да вземе в съответствие с член 19, параграф 3 от въпросния регламент, и взема своето окончателно решение в съответствие с решението на ЕОЗППО. Това решение се признава за определящо и се прилага от съответните надзорни органи.
Решението съдържа пълните мотиви, на които то се основава.
Решението се представя на дъщерното предприятие и на колегиума на надзорните органи.“;
60)
Член 241 се заменя със следното:
„Член 241
Дъщерни предприятия на застрахователно или презастрахователно предприятие: делегирани актове
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, определящи:
а)
критериите за оценяване на изпълнението на условията по член 236;
б)
критериите за оценяване коя ситуация следва да се счита за неотложна съгласно член 239, параграф 2;
в)
процедурите, които се прилагат от надзорните органи, когато обменят информация, упражняват правомощията си и изпълняват своите задължения в съответствие с членове 237-240.“;
61)
В член 242 параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. В срок до 31 декември 2017 г. Комисията извършва оценка на прилагането на дял III, по-конкретно във връзка със сътрудничеството между надзорните органи в рамките на колегиума на надзорните органи и неговата функционалност и надзорните практики за определяне на изисквания за добавяне на капитал, и представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен, ако е необходимо, от предложения за изменение на настоящата директива.“;
62)
В член 242, параграф 2 датата „31 октомври 2015 г.“ се заменя с датата „31 декември 2018 г.“;
63)
Член 244, параграф 4 се заменя със следното:
„4. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а по отношение на дефинирането на значителната концентрация на риск за целите на параграфи 2 и 3 от настоящия член.
5. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с надзора на концентрацията на риск, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти за разпознаване на значителната концентрация на риск и за определяне на подходящи прагове за целите на параграф 3.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените във първата алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за формулярите и образците за докладване на подобни случаи на концентрация на риск за целите на параграф 2.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 септември 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
64)
Член 245, параграф 4 се заменя със следното:
„4. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а по отношение на дефинирането на значителни сделки в рамките на групата за целите на параграфи 2 и 3 от настоящия член.
5. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с надзора на сделки в рамките на групата, ЕОЗППО може да разработва проекти на регулаторни технически стандарти за разпознаването на значителни сделки в рамките на групата за целите на параграф 3.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЗППО може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите, формулярите и образците за докладването на подобни сделки в рамките на групата за целите на параграф 2.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
65)
В член 247 параграфи 3 - 7 се заменят със следния текст:
„3. В определени случаи съответните надзорни органи могат по искане на някой от другите надзорни органи да вземат съвместно решение за дерогация от посочените в параграф 2 критерии, когато тяхното прилагане бъде счетено за неподходящо, като се имат предвид структурата на групата и относителното значение на дейностите на застрахователните и презастрахователните предприятия в различни държави, и да изберат друг надзорен орган за орган за групов надзор.
За целта всеки от съответните надзорни органи може да поиска обсъждане на целесъобразността на посочените в параграф 2 критерии. Подобно обсъждане не може да се провежда повече от веднъж годишно.
Съответните надзорни органи полагат всички усилия в рамките на правомощията си да достигнат до общо решене относно избора на орган за групов надзор в срок от три месеца от получаването на искането за обсъждане. Преди да вземат решението си, съответните надзорни органи дават на групата възможност да изложи становището си.
Определеният орган за групов надзор предава на групата съвместното решение, като посочва пълните мотиви.
4. Ако в рамките на тримесечния срок, посочен в трета алинея на параграф 3, някой от съответните надзорни органи е отнесъл въпроса до ЕОЗППО в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, съответните надзорни органи отлагат своето съвместно решение и изчакват всяко решение, което ЕОЗППО може да вземе в съответствие с член 19, параграф 3 от въпросния регламент, и вземат своето съвместно решение в съответствие с решението на ЕОЗППО. Съвместното решение се признава за решаващо и се прилага от съответните надзорни органи. Тримесечният срок се счита за период на помиряване по смисъла на член 19, параграф 2 от посочения регламент.
5. ЕОЗППО взема своето решение по случая в рамките на един месец съгласно параграф 4. Ако тримесечният срок е изтекъл или е било постигнато съвместно решение, въпросът не се отнася до ЕОЗППО. Определеният орган за групов надзор предава на групата и на колегиума на надзорните органи съвместното решение, като посочва пълните мотиви.
6. Ако не бъде достигнато общо решение, задачата на органа за групов надзор се изпълнява от надзорния орган, определен в съответствие с параграф 2 от настоящия член.
7. Поне веднъж годишно ЕОЗППО информира Европейския парламент, Съвета и Комисията за всякакви значителни трудности при прилагането на параграфи 2, 3 и 6.
В случай че възникнат значителни трудности при прилагането на критериите, посочени в параграфи 2 и 3 от настоящия член, Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи тези критерии допълнително.“;
66)
Член 248 се изменя, както следва:
а)
в параграф 2 се добавя следната алинея:
„Когато органът за групов надзор не изпълнява задачите, посочени в параграф 1, или когато членовете на колегиума на надзорните органи не си сътрудничат в необходимата съгласно този параграф степен, всеки от съответните надзорни органи може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на този член.“;
б)
в параграф 3, първа алинея се заменя със следното:
„3. Членство в колегиума на надзорните органи имат органът за групов надзор, надзорните органи на всички държави членки, в които се намират централните управления на всички дъщерни предприятия, и ЕОЗППО в съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
в)
в параграф 4 втора алинея се заменя със следното:
„В случай на разминаване на мненията относно координационните споразумения всеки член на колегиума на надзорните органи може да отнесе въпроса до ЕОЗППО и да поиска от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на този член. Органът за групов надзор взема своето окончателно решение в съответствие с решението на ЕОЗППО. Органът за групов надзор предава решението на другите заинтересовани надзорни органи.“
г)
в параграф 5, втора алинея се заменя със следното:
„Без да се накърняват правата и задълженията, възложени от настоящата директива на органите за групов надзор и на други надзорни органи, координационните споразумения могат да възлагат допълнителни задачи на органа за групов надзор, на други надзорни органи или ЕОЗППО в случаи, в които това би довело до по-ефикасен групов надзор и не би препятствало надзорните дейности на членовете на колегиума на надзорните органи във връзка с техните собствени задължения.“;
д)
параграфи 6 и 7 се заменят със следното:
„6. ЕОЗППО издава насоки за оперативното функциониране на колегиумите на надзорните органи на базата на цялостни прегледи на работата на колегиумите за оценка на нивото на сближаване помежду им. Такива прегледи се извършват поне един път на три години. Държавите членки гарантират, че органът за групов надзор предава на ЕОЗППО информацията относно функционирането на колегиума на надзорните органи и всички затруднения, които са от значение за прегледите.
За да осигури последователно хармонизиране във връзка с координацията между надзорните органи, ЕОЗППО може да разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на оперативното действие на колегиумите на надзорните органи въз основа на насоките, посочени в алинея първа.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените във втората алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
7. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с координацията между надзорните органи, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на координацията на груповия надзор за целите на параграфи 1-6.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“
8. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а относно определението за „значим клон.“
67)
Член 249 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 втора алинея се заменя със следното:
„С цел да се гарантира, че надзорните органи, включително органът за групов надзор, разполагат с достъп до едно и също количество относима информация, без да се нарушават техните съответни отговорности и независимо от това дали са установени в една и съща държава членка, те обменят такава информация с цел предоставяне на възможност за изпълнение и улесняване на надзорните задължения на другите органи съгласно настоящата директива. За тази цел съответните надзорни органи и органът за групов надзор предоставят незабавно един на друг всякаква информация веднага щом получат достъп до нея или обменят информация помежду си при поискване. Информацията, определена в тази алинея, включва, но не се ограничава само до информация за действия на групата и надзорните органи, както и информация, предоставена от групата.“;
б)
добавя се следният параграф:
„1а. Ако надзорният орган не е съобщил съществена информация или е било отхвърлено искане за сътрудничество, по-специално за обмен на съществена информация, или не са били предприети действия в рамките на две седмици, надзорните органи могат да отнесат въпроса до ЕОЗППО.
Когато въпросът бъде отнесен до него ЕОЗППО може, без да се засягат разпоредбите на член 258 от ДФЕС, да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
в)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. За да осигури последователно хармонизиране във връзка с координацията и обмена на информация между надзорните органи, ЕОЗППО, съгласно условията на член 301б, разработва проекти на регулаторни технически стандарти с цел определяне на:
а)
данните, които редовно трябва да бъдат събирани от органа за групов надзор и предоставяни на другите заинтересовани надзорни органи или да бъдат съобщавани на органа за групов надзор от другите заинтересовани надзорни органи;
б)
съществените или относими данни за надзора на равнище група с оглед на засилване на сближаването в областта на надзорното отчитане.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
4. За да се осигурят еднакви условия за прилагане във връзка с координацията и обмена на информация между надзорните органи, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите и образците за предоставяне на информация на органа за групов надзор, както и на процедурите за сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи, определени в настоящия член.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 септември 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
68)
Член 250 се изменя, както следва:
„Член 250
Консултации между надзорните органи
1. Без да се засяга член 248, съответните надзорни органи, преди да вземат решение, което е от значение за надзорните задължения на други надзорни органи, се консултират помежду си в рамките на колегиума на надзорните органи относно следното:
а)
промени в структурата на акционерите, организационната или управленската структура на застрахователните и презастрахователните предприятия в дадена група, които промени изискват одобрение или разрешение от надзорните органи;
б)
решението за удължаване на срока за възстановяване по член 138, параграфи 3 и 4;
в)
сериозни санкции или изключителни мерки, предприети от надзорните органи, включително налагането съгласно член 37 на изискване за добавен капитал към капиталовото изискване за платежоспособност и налагане на всякакви ограничения върху използването на вътрешен модел за изчисляване на капиталовото изискване за платежоспособност съгласно дял I, глава VI, раздел 4, подраздел 3.
За целите на букви б) и в) от първа алинея винаги се взема мнението на органа за групов надзор.
Освен това съответните надзорни органи се консултират помежду си преди да вземат решение, което се основава на информация, получена от други надзорни органи.
2. Без да се засяга член 248, надзорният орган може да реши да не се консултира с другите надзорни органи в спешни случаи, или когато това допитване би могло да застраши ефективността на решението. В този случай надзорният орган уведомява незабавно другите съответни надзорни органи.“;
69)
В член 254, параграф 2 първата алинея се заменя със следното:
„2. Държавите членки осигуряват достъп на техните надзорни органи, отговорни за упражняване на надзор над групата, до всякаква информация, полезна за целта на надзора, независимо от естеството на въпросното предприятие. Член 35, параграфи 1 - 5, се прилага mutatis mutandis.
Органът за групов надзор може да ограничи редовната надзорна отчетност с честота, по-малка от една година, на равнището на групата, в случаите когато всички застрахователни и презастрахователни предприятия в групата имат полза от ограничаването в съответствие с член 35, параграф 6, при отчитане на естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на всички предприятия, които са членове на групата.
Органът за групов надзор може да освободи от отчитане елемент по елемент, на равнището на групата, в случаите когато всички застрахователни и презастрахователни предприятия в групата имат полза от освобождаването в съответствие с член 35, параграф 7, при отчитане на естеството, мащаба и сложността на рисковете, свързани с дейността на всички предприятия, които са членове на групата, и целта за финансова стабилност.“;
70)
В член 255, параграф 2 се добавят следните алинеи:
„Когато по искане, отправено към друг надзорен орган за извършване на проверка в съответствие с настоящия параграф, не са били предприети действия в рамките на две седмици, или когато надзорният орган е бил практически възпрепятстван да упражни правото си да участва съгласно алинея трета, отправилият искането орган може да отнесе въпроса до ЕОЗППО или да поиска от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.
В съответствие с член 21 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, ЕОЗППО има право да участва в проверките на място, когато те се провеждат съвместно от два или повече надзорни органа.“;
71)
Член 256 се изменя, както следва:
а)
параграф 4 се заменя със следното:
„4. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а уточняващи допълнително информацията, която трябва да бъде оповестена, и сроковете за годишното оповестяване на информацията по отношение на индивидуалния отчет за платежоспособността и финансовото състояние в съответствие с параграф 2, както и отчета за платежоспособността и финансовото състояние на равнището на групата в съответствие с параграф 1.“;
б)
добавя се следният параграф:
„5. За да се осигурят еднакви условия за прилагане във връзка с индивидуалния и груповия отчет за платежоспособността и финансовото състояние, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите и образците и средствата за оповестяване на определения в настоящия член индивидуален и групов отчет за платежоспособността и финансовото състояние.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощие за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
72)
Добавя се следният член:
„Член 256а
Структура на групата
Държавите членки изискват от застрахователните и презастрахователните предприятия, застрахователните холдинги и смесените финансови холдингови дружества всяка година да оповестяват публично правната, управленческа и организационна структура, на равнището на групата, включително описание на всички дъщерни предприятия, материално свързани предприятия и значими клонове, принадлежащи към групата.“;
73)
В член 258 параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а по отношение на координацията на посочените в параграфи 1 и 2 от настоящия член принудителни мерки.“;
74)
Член 259 се заменя със следното:
„Член 259
Отчитане на ЕОЗППО
1. ЕОЗППО представя на Европейския парламент ежегоден доклад съгласно член 50 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
2. ЕОЗППО докладва, inter alia,за приложимия и важен натрупан опит от надзорните дейности и сътрудничеството между надзорните органи в рамките на дял III, и по-конкретно за:
а)
процеса на определяне на орган за групов надзор, броя на органите за групов надзор и географското им разпределение;
б)
работата на колегиумите на надзорни органи, по-конкретно участието и ангажираността на надзорните органи, когато не са орган за групов надзор.
3. ЕОЗППО може, за целите на параграф 1 от настоящия член, също да докладва за главните поуки, извлечени от прегледите по член 248, параграф 6, по целесъобразност.“;
75)
Член 260 се заменя със следното:
„Член 260
Предприятие-майка извън Съюза: проверка на еквивалентността
1. В случая, посочен в член 213, параграф 2, буква в), съответните надзорни органи проверяват дали застрахователните и презастрахователните предприятия, чието предприятие-майка е с централно управление извън Съюза, подлежат на извършван от надзорен орган на трета държава надзор, еквивалентен на този, предвиден в настоящия дял относно надзора на нивото на групата от застрахователни и презастрахователни предприятия, както е посочено в член 213, параграф 2, букви а) и б).
Когато не е приет делегиран акт съгласно параграф 2, 3 или 5 от настоящия член, проверката се извършва от надзорния орган, който би могъл да бъде органът за групов надзор, ако се прилагат изложените в член 247, параграф 2 критерии (наричан оттук нататък „действащ орган за групов надзор“), по искане на предприятието-майка или на което и да е от застрахователните или презастрахователните предприятия, лицензирани в Съюза, или по негова собствена инициатива. ЕОЗППО подпомага действащия орган за групов надзор в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
При извършването на това действащият орган за групов надзор, подпомаган от ЕОЗППО, се консултира с другите съответни надзорни органи, преди да вземе решение относно еквивалентността. Това решение се взема съгласно критериите, приети в съответствие с параграф 2. Действащият орган за групов надзор не взема никакво решение във връзка с трета държава, което е в противоречие с предишно решение, взето по отношение на същата трета държава, освен когато е необходимо да се отчетат значими промени в надзорния режим, посочен в дял I, и в надзорния режим на третата държава.
Ако надзорните органи изразят несъгласие с решението, взето в съответствие с алинея трета, те могат да отнесат въпроса до ЕОЗППО и да поискат от него съдействие в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 в срок от три месеца след уведомяването за решението на действащия орган за групов надзор. В този случай ЕОЗППО може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на посочения член.
2. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, уточняващи критериите за оценка дали пруденциалният режим за групов надзор в трета държава е еквивалентен на този, предвиден в настоящия дял.
3. Ако критериите, приети в съответствие с параграф 2 от настоящия член, са изпълнени от трета държава, Комисията може, съгласно член 301а и подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, да приеме делегирани актове, определящи пруденциалният режим на тази трета държава като еквивалентен на този, предвиден в настоящия дял.
Подобен делегиран акт на Комисията се преразглежда редовно, за да отрази промените в предвидения в настоящия дял пруденциален режим за групов надзор и в пруденциалния режим за групов надзор в третата държава и всякакви други промени в регулирането, които биха могли да засегнат решението относно еквивалентността.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първа алинея.
4. Когато няма делегиран акт, приет от Комисията в съответствие с параграф 3 или 5 от настоящия член, се прилага член 262.
5. Чрез дерогация от параграф 3 и дори ако критериите, посочени в параграф 2, не са изпълнени, Комисията може, в съответствие с член 301а и за ограничен период, подпомагана от ЕОЗППО в съответствие с член 33, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, да приеме делегирани актове, определящи пруденциалният режим на дадена трета държава, прилаган към предприятия, чието предприятие-майка е с централно управление извън Съюза на 1 януари 2014 г., като временно еквивалентен на посочения в дял I, ако същата трета държава отговаря най-малко на следните критерии:
а)
поела е ангажимент към Съюза за приемане и прилагане на пруденциален режим, който е в състояние да бъде оценен като еквивалентен в съответствие с параграф 3, преди края на този ограничен период, и за участие в процеса по оценяване на еквивалентността;
б)
създала е работна програма с цел изпълнение на ангажимента, посочен в буква а);
в)
отпуснала е достатъчно средства с цел изпълнение на ангажимента, посочен в буква а);
г)
пруденциалният режим на третата държава е риск-базиран и установява количествени и качествени изисквания за платежоспособност и изисквания, свързани с надзорна отчетност, прозрачност и групов надзор;
д)
поети са писмени ангажименти за сътрудничество и обмен на поверителна информация във връзка с надзора с ЕОЗППО и надзорните органи, както е определено в член 13, параграф 10)
е)
налице е независима система за надзор;
ж)
установени са задължения за професионална тайна за всички лица, действащи от името на нейните надзорни органи, по-специално по отношение на обмена на информация с ЕОЗППО и надзорните органи, както е определено в член 13, параграф 10.
Всеки делегиран акт за временна еквивалентност отчита докладите на Комисията съгласно член 177, параграф 2. Тези делегирани актове се преразглеждат редовно, въз основа на докладите за напредъка на съответната трета държава, които се представят ежегодно на Комисията и се оценяват от нея. ЕОЗППО подпомага Комисията в оценката на тези доклади за напредъка.
ЕОЗППО публикува на своя интернет сайт и поддържа актуален списък на всички трети държави, посочени в първата алинея.
Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 301а, които допълнително уточняват условията, посочени в първата алинея. Делегираните актове могат също така да включват правомощия на надзорните органи да налагат допълнителни изисквания за отчетност по време на периода на временна еквивалентност.
6. Посоченият в параграф 5 ограничен срок изтича на по-ранната от двете дати - 31 декември 2020 г. или датата, на която в съответствие с параграф 3 пруденциалният режим на третата държава е бил счетен за еквивалентен на посочения в настоящия дял.
Периодът може да бъде удължен с максимум една година, когато ЕОЗППО и Комисията имат нужда от това време, за да извършат оценка на еквивалентността за целите на параграф 3.
7. Когато е приет делегиран акт, определящ пруденциалният режим на дадена трета държава като временно еквивалентен, в съответствие с параграф 5, държавите членки прилагат член 261, освен ако няма застрахователно или презастрахователно предприятие, намиращо се в държава членка, чието салдо на счетоводния баланс превишава салдото на счетоводния баланс на предприятието-майка, намиращо се извън Съюза. В този случай задачите на органа за групов надзор се изпълняват от действащия орган за групов надзор.“;
76)
В член 262, параграф 1 първа алинея се заменя със следното:
„1. При липсата на еквивалентен надзор, посочен в член 260, или когато държава членка не прилага член 261 в случай на временна еквивалентност в съответствие с член 260, параграф 7, същата държава членка прилага към застрахователните и презастрахователните предприятия:
а)
членове 218-235 и членове 244-258 mutatis mutandis;
б)
един от предвидените в параграф 2 методи.“;
77)
В член 300 първа алинея се заменя със следното:
„Сумите, изразени в евро в настоящата директива, се преразглеждат на всеки пет години, като се увеличава базовата сума в евро с процентната промяна в хармонизираните индекси на потребителските цени на всички държави членки, както са публикувани от Комисията (Евростат), започвайки от 31 декември 2015 г. до датата на преразглеждането, като се закръгля до число, кратно на 100 000 EUR.“
78)
Член 301 се заменя със следното:
„Член 301
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет по застрахователно и професионално пенсионно осигуряване, създаден с Решение на Комисията 2004/9/ЕО (33). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011, във връзка с член 4 от него.
„Член 301а
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109а,111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 и 308б, се предоставя на Комисията за срок от четири години, считано от 23 май 2014 г.
Комисията изготвя доклад относно делегираното на правомощия не по-късно от шест месеца преди изтичането на четиригодишния срок. Делегирането на правомощие се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109а, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 и 308б, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета.
С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 или 308б влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 301б
Преходни разпоредби във връзка с регулаторните технически стандарти
1. До 24 май 2016 г., когато за първи път приема регулаторните технически стандарти, предвидени в членове 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 и 249, Комисията спазва процедурата, посочена в член 301а. Всички изменения на тези делегирани актове или, след изтичането на преходния период, всички нови регулаторни технически стандарти се приемат в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.“;
2. Делегирането на правомощия, посочено в параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
3. До 24 май 2016 г. ЕОЗППО може да представи на Комисията проекти на регулаторни технически стандарти за адаптиране към развитието на техническите аспекти на финансовите пазари на делегираните актове, предвидени в членове 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 и 308б.
Тези проекти на регулаторни технически стандарти се ограничават до техническите аспекти на делегираните актове, посочени в първата алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
На Комисията се делегира правомощието за приемане на посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10 - 14 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
79)
В член 304 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета, в срок до 31 декември 2020 г., доклад относно прилагането на посочения в параграф 1 от настоящия член подход и относно приетите съгласно параграф 1 практики на надзорните органи, придружаван, по целесъобразност, от съответни предложения. Докладът разглежда по-специално трансграничните последици от използването на въпросния подход с оглед на предотвратяването на регулаторен арбитраж от страна на застрахователни и презастрахователни предприятия.“;
80)
Добавя се следният раздел към дял VI, глава I:
„РАЗДЕЛ 3
ЗАСТРАХОВАНЕ И ПРЕЗАСТРАХОВАНЕ
Член 308а
Поетапно въвеждане
1. От 1 април 2015 г. държавите членки гарантират, че надзорните органи разполагат с правомощия да вземат решение относно одобряването на:
а)
допълнителни собствени средства в съответствие с член 90;
б)
класификацията на позициите от собствените средства, посочени в член 95, трета алинея;
в)
специфичните параметри за предприятието в съответствие с член 104, параграф 7;
г)
пълния или частичен вътрешен модел в съответствие с членове 112 и 113;
д)
схемите със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск, създавани на тяхна територия в съответствие с член 211;
е)
допълнителните собствени средства на междинен застрахователен холдинг в съответствие с член 226, параграф 2;
ж)
вътрешния модел на групата в съответствие с член 230, член 231 и член 233, параграф 5;
з)
използването на подмодул на риска, свързан с акции и основаващ се на срока, в съответствие с член 304;
и)
използването на изравнителна корекция към относимата срочна структура на безрисковия лихвен процент в съответствие с членове 77б и 77в;
й)
по желание на държавите членки, използването на корекция за променливост за относимата срочна структура на безрисковия лихвен процент в съответствие с член 77г;
к)
използването на преходна мярка за безрискови лихвени проценти в съответствие с член 308в;
л)
използването на преходна мярка за техническите разпоредби в съответствие с член 308г.
2. От 1 април 2015 г. държавите членки гарантират, че надзорните органи разполагат с правомощия за:
а)
определяне на нивото и обхвата на груповия надзор в съответствие с раздели 2 и 3 от дял III, глава I;
б)
определяне на органа за групов надзор в съответствие с член 247;
в)
установяване на колегиум на надзорните органи в съответствие с член 248.
3. От 1юли 2015 г. държавите членки гарантират, че надзорните органи разполагат с правомощия за:
а)
решения за приспадане на всякакво участие съгласно член 228, алинея втора;
б)
определяне на избора на метод за изчисляване на платежоспособността на нивото на групата в съответствие с член 220;
в)
по целесъобразност, определяне на еквивалентността в съответствие с членове 227 и 260;
г)
разрешаване за застрахователните и презастрахователните предприятия да се прилагат членове 238 и 239, в съответствие с член 236;
д)
вземане на решенията, посочени в членове 262 и 263;
е)
по целесъобразност, определяне на прилагането на преходни мерки в съответствие с член 308б.
4. Държавите членки задължават съответните надзорни органи да разглеждат заявленията за одобрение или разрешение, подавани от застрахователни и презастрахователни предприятия, в съответствие с параграфи 2 и 3. Решенията, вземани от надзорните органи относно заявленията за одобрение или разрешение, не се прилагат преди 1 януари 2016 г.
Член 308б
Преходни мерки
1. Без да се засяга член 12, застрахователните и презастрахователните предприятия, които до 1 януари 2016 г. са преустановили сключването на нови застрахователни или презастрахователни договори и единствено администрират съществуващия си портфейл, за да преустановят дейността си, не са предмет на дялове I, II и III от настоящата директива до датите, определени в параграф 2, ако:
а)
предприятието е представило уверения на надзорния орган, че ще преустанови дейността си преди 1 януари 2019 г., или
б)
предприятието подлежи на мерки по оздравяване, определени в глава II от дял IV, и е бил назначен администратор.
2. За застрахователни или презастрахователни предприятия, попадащи в:
а)
параграф 1, буква а), се прилагат дялове I, II и III от настоящата директива от 1 януари 2019 г. или от по-ранна дата, когато надзорния орган не е удовлетворен от напредъка, постигнат за приключването на дейността на предприятието;
б)
параграф 1, буква б), се прилагат дялове I, II и III от настоящата директива от 1 януари 2021 г. или от по-ранна дата, когато надзорния орган не е удовлетворен от напредъка, постигнат за приключването на дейността на предприятието.
3. Застрахователните и презастрахователните предприятия подлежат на преходните мерки в параграфи 1 и 2 само ако са изпълнени следните условия:
а)
предприятието не е част от група или ако е, всички предприятия, които са част от групата, преустановяват сключването на нови застрахователни или презастрахователни договори;
б)
предприятието представя на надзорния орган годишен доклад, в който се посочва напредъка, постигнат за приключването на дейността му;
в)
предприятието е уведомило своя надзорен орган, че прилага преходните мерки.
Параграфи 1 и 2 не възпрепятстват което и да е предприятие да работи в съответствие с дялове I, II и III от настоящата директива.
4. Държавите членки съставят списък на съответните застрахователни и презастрахователни предприятия и предоставят този списък на всички други държави членки.
5. Държавите членки гарантират, че за срок, не по-дълъг от четири години след 1 януари 2016 г., срокът, в който застрахователните и презастрахователните предприятия представят информацията по член 35, параграфи 1-4 на годишна основа или по-рядко, намалява с две седмици всяка финансова година, като започва не по-късно от 20 седмици след края на финансовата година на предприятието в зависимост от това дали тя свършва на 30 юни 2016 г. или след това, но преди 1 януари 2017 г., до не по-късно от 14 седмици след края на финансовата година на предприятието в зависимост от това дали тя свършва на 30 юни 2019 г. или след това, но преди 1 януари 2020 г.
6. За срок, не по-дълъг от четири години след 1 януари 2016 г., срокът, в който застрахователните и презастрахователните предприятия оповестяват информацията по член 51, намалява с две седмици всяка финансова година, като започва не по-късно от 20 седмици след края на финансовата година на предприятието в зависимост от това дали тя свършва на 30 юни 2016 г. или след това, но преди 1 януари 2017 г., до не по-късно от 14 седмици след края на финансовата година на предприятието в зависимост от това дали тя свършва на 30 юни 2019 г.или след това, но преди 1 януари 2020 г.
7. За срок, не по-дълъг от четири години след 1 януари 2016 г., срокът, в който застрахователните и презастрахователните предприятия представят информацията по член 35, параграфи 1-4 на тримесечна основа, намалява с една седмица всяка финансова година, като започва не по-късно от осем седмици в зависимост от това дали тримесечието свършва на 1 януари 2016 г. или след това, но преди 1 януари 2017 г., до 5 седмици в зависимост от това дали тримесечието свършва на 1 януари 2019 г. или след това, но преди 1 януари 2020 г.
8. Държавите членки гарантират, че параграфи 5, 6 и 7 от настоящия член се прилагат mutatis mutandis за участващите застрахователни и презастрахователни предприятия, застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества на равнището на групата съгласно членове 254 и 256, като крайните срокове, посочени в параграфи 5, 6 и 7, се удължават съответно с шест седмици.
9. Независимо от разпоредбите на член 94, основни собствени средства се включват в основните собствени средства от ред 1 за период до 10 години след 1 януари 2016 г., при условие че тези средства:
а)
са емитирани преди 1 януари 2016 г. или преди датата на влизане в сила на посочения в член 97 делегиран акт, което от двете настъпи по-рано;
б)
на 31 декември 2015 г. биха могли да бъдат използвани за достигане на наличната граница на платежоспособност до 50 % от границата на платежоспособност съгласно законовите, подзаконовите и административни разпоредби, които са приети съгласно член 16, параграф 3 от Директива 73/239/ЕИО, член 1 от Директива 2002/13/ЕО, член 27, параграф 3 от Директива 2002/83/ЕО и член 36, параграф 3 на Директива 2005/68/ЕО;
в)
в противен случай не биха могли да бъдат класифицирани в ред 1 или 2 в съответствие с член 94;
10. Без да се засягат разпоредбите на член 94, основни собствени средства се включват в основните собствени средства от ред 2 за период до 10 години след 1 януари 2016 г., при условие че тези средства:
а)
са емитирани преди 1 януари 2016 г. или преди датата на влизане в сила на посочения в член 97 делегиран акт, което от двете настъпи по-рано;
б)
на 31 декември 2015 г. биха могли да бъдат използвани за достигане на наличната граница на платежоспособност до 25 % от границата на платежоспособност съгласно законовите, подзаконовите и административни разпоредби, които са приети съгласно член 16, параграф 3 от Директива 73/239/ЕИО, член 1 от Директива 2002/13/ЕО, член 27, параграф 3 от Директива 2002/83/ЕО и член 36, параграф 3 на Директива 2005/68/ЕО;
11. По отношение на застрахователни и презастрахователни предприятия, които инвестират в търгуеми ценни книжа или други финансови инструменти, основани на „преопаковани“ заеми, издадени преди 1 януари 2011 г., изискванията, посочени в член 135, параграф 2, се прилагат само при условие че нови, свързани с тях експозиции са били добавени или заменени след 31 декември 2014 г.
12. Без да се засягат разпоредбите на член 100, на член 101, параграф 3 и на член 104, се прилага следното:
а)
до 31 декември 2017 г. стандартните параметри, които се използват при изчисляване на подмодула на риска от концентрация и подмодула на риска, свързан със спреда, в съответствие със стандартната формула, по отношение на експозиции към централните правителства или централните банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е държава членка, са същите като тези, които биха били приложени към тези експозиции, деноминирани и финансирани в техните национални валути;
б)
през 2018 г. стандартните параметри, които се използват при изчисляване на подмодула на риска от концентрация и подмодула на риска, свързан със спреда, в съответствие със стандартната формула, се намаляват с 80 % спрямо експозициите към централните правителства или централните банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е друга държава членка;
в)
през 2019 г. стандартните параметри, които се използват при изчисляване на подмодула на риска от концентрация и подмодула на риска, свързан със спреда, в съответствие със стандартната формула, се намаляват с 50 % спрямо експозициите към централните правителства или централните банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е друга държава членка;
г)
след 1 януари 2020 г. стандартните параметри, които се използват при изчисляване на подмодула на риска от концентрация и подмодула на риска, свързан със спреда, в съответствие със стандартната формула, не се намаляват спрямо експозициите към централните правителства или централните банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в националната валута на която и да е друга държава членка.
13. Независимо от разпоредбите на член 100, на член 101, параграф 3 и на член 104, стандартните параметри, които се използват за акции, закупени от предприятието на или преди 1 януари 2016 г., при изчисляването на подмодула на риска, свързан с акции, посредством стандартна формула без опцията, посочена в член 304, се изчисляват като среднопретеглени стойности на:
а)
стандартния параметър, използван за изчисляване на подмодула на риска, свързан с акции, в съответствие с член 304, и
б)
стандартния параметър, използван за изчисляване на подмодула на риска, свързан с акции, в съответствие със стандартната формула без опцията, посочена в член 304;
Тежестта на параметъра, посочен в буква б) от първата алинея, се увеличава поне линейно в края на всяка година от 0 % през годината, започваща на 1 януари 2016 г., до 100 % на 1 януари 2023 г.
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а, които определят допълнително критериите, които следва да се спазват, включително акциите, за които може да се прилага преходният период.
За да се осигурят еднакви условия на прилагане на този преходен период, ЕОЗППО разработва проекти на технически стандарти за изпълнение относно процедурите за прилагане на настоящия параграф.
ЕОЗППО предава на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 30 юни 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в четвърта алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1094/2010.
14. Независимо от член 138, параграф 3 и без да се засягат разпоредбите на параграф 4 от посочения член, когато застрахователните и презастрахователните предприятия спазват изискваната граница на платежоспособност, посочена в член 16а от Директива 73/239/ЕИО, член 28 от Директива 2002/83/ЕО или членове 37, 38 или 39 от Директива 2005/68/ЕО съответно, както се прилага в правото на държавата членка в деня преди тези директиви да бъдат отменени съгласно член 310 от настоящата директива, но не съответства на капиталовото изискване за платежоспособност по време на първата година от прилагането на настоящата директива, надзорният орган изисква от съответното застрахователно или презастрахователно предприятие да предприеме необходимите мерки, за да постигне равнището на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия си профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност до 31 декември 2017 г.
Застрахователното или презастрахователно предприятие представя на надзорния орган на всеки три месеца доклад за напредъка, посочващ предприетите мерки и отбелязания напредък за установяване на равнището на допустими собствени средства за спазване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност.
Удължаването по първа алинея се отменя, когато докладът за напредъка показва, че между датата на установяване на неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и датата на представяне на доклада за напредък няма съществен напредък в постигането на възстановяване на равнището на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност.
15. Ако на 23 май 2014 г. държавите членки по произход са приложили разпоредбите, посочени в член 4 от Директива 2003/41/ЕО, тези държави членки по произход могат, до 31 декември 2019 г., да продължат да прилагат законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети от тях в съответствие с членове 1-19, 27-30, 32-35 и 37-67 от Директива 2002/83/ЕО, които са в сила на последната дата на прилагане на Директива 2002/83/ЕО.
Комисията може да приема делегирани актове за изменение на преходния период, предписан в настоящия параграф, когато измененията на членове от 17 до 17в от Директива 2003/41/ЕО са били приети преди датата, посочена в настоящия параграф.
16. Държавите членки могат да разрешат на крайното застрахователно или презастрахователно предприятие-майка в рамките на период до 31 март 2022 г. да кандидатства за одобряване на вътрешен модел на групата, приложим за част от групата, когато и предприятието, и крайното предприятие-майка са разположени в една и съща държава членка и ако тази част представлява обособена част с рисков профил, значително различаващ се от останалата част от групата.
17. Без да се засяга член 218, параграфи 2 и 3, преходните разпоредби, посочени в параграфи 8 - 12 и 15 от настоящия член и в членове 308в, 308г и 308д, се прилагат mutatis mutandis на равнището на групата.
Без да се засяга член 218, параграфи 2, 3 и 4, преходните разпоредби, както е посочено в параграф 14 от настоящия член, се прилагат mutatis mutandis на равнището на групата и когато участващите застрахователни и презастрахователни предприятия или застрахователни и презастрахователни предприятия в една група спазват коригираната платежоспособност, посочени в член 9 от Директива 98/78/ЕО, но не спазват груповото капиталово изискване за платежоспособност.
Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 301а за определяне на промените в груповата платежоспособност, когато преходните разпоредби, посочени в параграф 13 от настоящия член, са приложими, и които са свързани с:
а)
премахване на двойното използване на допустими собствени средства и на вътрешногруповото генериране на капитал, както е посочено в членове 222 и 223;
б)
оценката на активите и пасивите, както е посочено в член 224;
в)
прилагане на методите за изчисление за свързани застрахователни и презастрахователни предприятия, както е посочено в член 225;
г)
прилагане на методите за изчисление за междинни застрахователни холдинги, както е посочено в член 226;
д)
методите за изчисляване на груповата платежоспособност, както е посочено в членове 230 и 233;
е)
изчисляване на груповото капиталово изискване за платежоспособност, както е посочено в член 231;
ж)
определяне на добавянето на капитал, както е посочено в член 232;
з)
принципите за изчисляване на груповата платежоспособност на застрахователно холдингово дружество, установени в член 235.
Член 308в
Преходна мярка за безрискови лихвени проценти
1. Застрахователните и презастрахователните предприятия могат, след предварително одобрение от съответния им надзорен орган, да прилагат преходна корекция към съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент по отношение на допустими застрахователни и презастрахователни задължения.
2. За всяка валута корекцията се изчислява като част от разликата между:
а)
лихвения процент, както е установен от застрахователното или презастрахователно предприятие в съответствие с законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които се приемат съгласно член 20 от Директива 2002/83/ЕО на последната дата на прилагане на тази директива;
б)
ефективния годишен лихвен процент, изчислен като един дисконтов процент, който при прилагане към паричните потоци на портфейла на допустимите застрахователни и презастрахователни задължения дава стойност, която е равна на стойността на най-добрата прогнозна оценка на портфейла на допустимите застрахователни и презастрахователни задължения, при което стойността на парите във времето се взема предвид, като се използва съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в член 77, параграф 2.
В случаите, когато държавите членки са приели законови, подзаконови и административни разпоредби в съответствие с член 20, параграф 1, точка Б, буква а), подточка ii) от Директива 2002/83/ЕО, лихвеният процент, посочен в буква а) от първа алинея от настоящия параграф, се определя с помощта на методите, използвани от застрахователното или презастрахователното предприятие на последната дата на прилагане на Директива 2002/83/ЕО.
Частта, посочени в първа алинея, намалява линейно в края на всяка година от 100 % през годината, считано от 1 януари 2016 г., на 0 % на 1 януари 2032 г.
Когато застрахователните и презастрахователните предприятия прилагат корекцията за променливост, посочена в член 77г, съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в буква б), е коригираната съответна срочна структура на безрисковия лихвен процент, посочена в член 77г.
3. Допустимите застрахователни и презастрахователни задължения обхващат само застрахователните или презастрахователните задължения, които отговарят на следните изисквания:
а)
договорите, които пораждат застрахователните и презастрахователните задължения, са сключени преди първата дата на прилагане на настоящата директива, с изключение на подновяване на договори на или след тази дата;
б)
до последната дата на прилагане на Директива 2002/83/ЕО, техническите резерви за застрахователни и презастрахователни задължения са били определени в съответствие със законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които са приети съгласно член 20 от посочената Директива на последната дата на прилагането ѝ;
в)
член 77б не се прилага към застрахователни и презастрахователни задължения.
4. Застрахователните и презастрахователните предприятия, които прилагат параграф 1:
а)
не включват допустимите застрахователни и презастрахователни задължения при изчисляването на корекцията за променливост, посочена в член 77г;
б)
не прилагат член 308г;
в)
като част от доклада за тяхната платежоспособност и финансово състояние, посочен в член 51, оповестяват публично, че прилагат преходната срочна структура на безрисковия лихвен процент и количественото измерване на въздействието от неприлагането на настоящата преходна мярка върху финансовото им положение.
Член 308г
Преходна мярка относно техническите резерви
1. Застрахователните и презастрахователните предприятия могат, след предварително одобрение от съответния им надзорен орган, да прилагат преходно приспадане на техническите резерви. Това приспадане може да се прилага на равнището на хомогенни рискови групи, посочени в член 80.
2. Преходното приспадане съответства на част от разликата между следните две суми:
а)
техническите резерви след приспадането на сумите, възстановими от презастрахователни договори и от схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск, изчислени в съответствие с член 76 на първата дата на прилагане на настоящата директива;
б)
техническите резерви след приспадането на сумите, възстановими от презастрахователни договори, изчислени в съответствие със законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които са приети съгласно член 15 от Директива 73/239/ЕИО, член 20 от Директива 2002/83/ЕО и член 32 от Директива 2005/68/ЕО в деня преди тези директиви да бъдат отменени съгласно член 310 от настоящата директива.
Максималният дял на приспадане се намалява линейно в края на всяка година от 100 % през годината, считано от 1 януари 2016 г., до 0 % на 1 януари 2032 г.
Когато застрахователните и презастрахователните предприятия прилагат на първата дата на прилагане на настоящата директива корекцията за променливост, посочена в член 77г, сумата, посочена в буква а), се изчислява с корекцията за променливост към тази дата.
3. След предварително одобрение от надзорния орган или по негова инициатива, сумите на техническите резерви, включително, където е приложимо, сумата на корекцията за променливост, използвана за изчисляване на преходното приспадане, посочено в параграф 2, букви а) и б), може да бъдат преизчислени на всеки 24 месеца или по-често, когато рисковият профил на предприятието е съществено изменен.
4. Приспадането, посочено в параграф 2, може да бъде ограничено от надзорния орган, ако неговото прилагане би могло да доведе до намаляване на изискванията за финансовите ресурси, които се прилагат по отношение на предприятието, в сравнение с тези, изчислени в съответствие със законовите, подзаконовите и административни разпоредби, които са приети съгласно Директива 73/239/ЕИО, Директива 2002/83/ЕО и Директива 2005/68/ЕО в деня преди тези директиви да бъдат отменени съгласно член 310 от настоящата директива.
5. Застрахователните и презастрахователните предприятия, които прилагат параграф 1:
а)
не прилагат член 308в;
б)
когато те не биха отговаряли на капиталовото изискване за платежоспособност без прилагане на преходното приспадане, представят ежегодно доклад на съответния им надзорен орган, в който са посочени взетите мерки и отбелязания напредък за възстановяване в края на преходния период, определен в параграф 2, на равнище на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на техния рисковия профил за възстановяване на спазването на капиталовото изискване за платежоспособност;
в)
като част от доклада за тяхната платежоспособност и финансово състояние, посочен в член 51, оповестяват публично, че прилагат преходното приспадане за техническите резерви, както и количественото измерване на въздействието от неприлагането на това преходно приспадане върху финансовото им положение.
Член 308д
План за постепенно въвеждане на преходните мерки относно безрисковите лихвени проценти и относно техническите резерви
Застрахователните и презастрахователните предприятия, които прилагат преходните мерки, посочени в членове 308в или 308г, информират надзорния орган веднага след като установят, че не биха спазили капиталовото изискване, без да прилагат тези преходни мерки. Надзорният орган изисква от съответното застрахователно или презастрахователно предприятие да предприеме необходимите мерки, за да гарантира спазването на капиталовото изискване за платежоспособност в края на преходния период.
В рамките на два месеца от установяването на неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност без прилагане на тези преходни мерки, съответното застрахователно или презастрахователно предприятие представя на надзорния орган план за постепенно въвеждане, определящ планираните мерки за установяване на равнище на допустими собствени средства за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност или за намаляване на рисковия му профил за гарантиране на спазване на капиталовото изискване за платежоспособност в края на преходния период. Съответното застрахователно или презастрахователно предприятие може да актуализира плана за постепенно въвеждане по време на преходния период.
Съответните застрахователни или презастрахователни предприятия представят ежегодно доклад на съответния им надзорен орган, в който се посочват предприетите мерки и отбелязания напредък за гарантиране на спазване на капиталовото изискване в края на преходния период. Надзорните органи отменят одобрението за прилагането на преходната мярка, когато този доклад за напредъка показва, че спазването на капиталовото изискване за платежоспособност в края на преходния период е нереалистично.“;
81)
Член 309, параграф 1 се изменя, както следва:
а)
първата алинея се заменя със следното:
„1. Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за прилагането на членове 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26-32, 34-49, 51-55, 67, 68, 71, 72, 74-85, 87-91, 93-96, 98, 100-110, 112, 113, 115-126, 128, 129, 131-134, 136-142, 144, 146, 148, 162-167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210-233, 235-240, 243-258, 260-263, 265, 266, 303 и 304 и приложения III и IV, до 31 март 2015 година. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези мерки.“;
б)
добавя се следната алинея:
„Независимо от алинея втора, държавите членки прилагат законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с член 308а, считано от 1 април 2015 г.“;
82)
Вмъква се следният член:
„Член 310а
Персонал и ресурси на ЕОЗППО
ЕОЗППО извършва оценка на нуждите от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на неговите правомощия и задължения в съответствие с настоящата директива, и представя доклад във връзка с това пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.“;
83)
Член 311 се заменя със следното:
„Член 311
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 308а се прилага от 1 април 2015 г.
Членове 1, 2, 3, 5-9, 11, 12, 15, 16, 17, 19-22, 24, 25, 33, 57-66, 69, 70, 73, 145, 147, 149-161, 168-171, 174-177, 179-184, 186-189, 191, 193-209, 267-300, 302, 305-308, 308б и приложения I и II, V, VI и VII се прилагат от 1 януари 2016 година.
Комисията може да приема делегирани актове, регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение преди датата, посочена в параграф 3.“;
84)
В приложение III, част А точка 28 се заменя със следното:
„28)
при всички случаи и като алтернатива на формите на общозастрахователни дружества, изброени в точки 1-27 и точка 29, формата на Европейско дружество (SE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 2157/2001 на Съвета (1).;
29)
доколкото съответната държава членка разрешава правната форма на кооперативно дружество да извършва общозастрахователна дейност и като алтернатива на формите на общозастрахователни дружества, изброени в точки 1-28, формата на Европейското кооперативно дружество (SCE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 1435/2003 на Съвета (34).
85)
В приложение III, част Б, точка 28 се заменя със следното:
„28)
при всички случаи и като алтернатива на формите на животозастрахователни дружества, изброени в точки 1-27 и точка 29, формата на Европейско дружество (SE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 2157/2001.;
29)
доколкото съответната държава членка разрешава правната форма на кооперативно дружество да извършва животозастрахователна дейност и като алтернатива на формите на животозастрахователни дружества, изброени в точки 1-28, формата на Европейското кооперативно дружество (SCE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 1435/2003.“
86)
В приложение III, част В точка 28 се заменя със следното:
„28)
при всички случаи и като алтернатива на формите на презастрахователни дружества, изброени в точки 1-27 и точка 29, формата на Европейско дружество (SE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 2157/2001.
29)
доколкото съответната държава членка разрешава правната форма на кооперативно дружество да извършва презастрахователна дейност и като алтернатива на формите на презастрахователни дружества, изброени в точки 1-28, формата на Европейското кооперативно дружество (SCE), както е посочено в Регламент (ЕО) № 1435/2003.“;
87)
В таблицата за съответствие в приложение VII, в колона „Настоящата директива“ се вмъква член 13, параграф 27 като съответстващ на член 5, буква г) от Директива 73/239/ЕИО.
Член 3
Изменения на Регламент (ЕО) № 1060/2009
В Регламент (ЕО) № 1060/2009 член 2, параграф 3 се заличава.
Член 4
Изменения на Регламент (ЕС) № 1094/2010
Регламент (ЕС) № 1094/2010 се изменя, както следва:
1)
В член 13 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Европейският парламент или Съветът могат да направят възражение срещу регулаторен технически стандарт в срок от три месеца от датата на която са нотифицирани за регулаторния технически стандарт, приет от Комисията. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с три месеца.
Когато Комисията приема регулаторен технически стандарт, еднакъв с проекта на регулаторен технически стандарт, представен от Органа, срокът, в рамките на който Европейският парламент и Съветът могат да направят възражение, е един месец от датата на нотификацията. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с един месец. Този удължен срок може да бъде допълнително удължен с един месец по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.“;
2)
В член 17, параграф 2 втората алинея се заменя със следното:
„Без да се засягат правомощията, определени в член 35, компетентният орган незабавно предоставя на Органа цялата информация, която Органът счете за необходима за целите на разследването, включително по отношение на това как посочените в член 1, параграф 2 актове се прилагат в съответствие със законодателството на Съюза.“
Член 5
Изменения на Регламент (ЕС) № 1095/2010
Регламент (ЕС) № 1095/2010 се изменя, както следва:
1)
Член 13, параграф 1 се заменя със следното:
„1. Европейският парламент или Съветът могат да направят възражение срещу регулаторен технически стандарт в срок от три месеца от датата на която са нотифицирани за регулаторния технически стандарт, приет от Комисията. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с три месеца.
Когато Комисията приема регулаторен технически стандарт, еднакъв с проекта на регулаторен технически стандарт, представен от Органа, срокът, в рамките на който Европейският парламент и Съветът могат да направят възражение, е един месец от датата на нотификацията. По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с един месец. Този удължен срок може да бъде допълнително удължен с един месец по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.“
2)
В член 17, параграф 2 втората алинея се заменя със следното:
„Без да се засягат правомощията, определени в член 35, компетентният орган незабавно предоставя на Органа цялата информация, която Органът счете за необходима за целите на разследването, включително по отношение на това как посочените в член 1, параграф 2 актове се прилагат в съответствие със законодателството на Съюза.“
Член 6
Преразглеждане
До 1 януари 2017 г. и ежегодно след това Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета доклад, посочващ дали ЕНО са предали проектите на регулаторни технически стандарти и проектите на технически стандарти за изпълнение, предвидени в Директиви 2003/71/ЕО и 2009/138/ЕО, дали предаването на проектите на регулаторни технически стандарти и проектите на технически стандарти е задължително или по желание, заедно с предложения, когато е целесъобразно.
Член 7
Транспониране
1. Държавите членки приемат и публикуват законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за прилагането на член 1, параграф 1 и член 2, параграфи 1, 3, 6 - 11, 13, 14, 17-23, 32, 34, 36, 38 - 44, 46 - 54, 56 - 59, 65 - 70, 72, 75, 76, 80, 81, 84, 85 и 86 до 31 март 2015 година. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези мерки.
2. Те прилагат мерките, посочени в параграф 1 от 1 януари 2016 година.
Когато държавите членки приемат тези мерки, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
3. Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които приемат в областта, регулирана с настоящата директива.
Член 8
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила в деня след публикуване ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 2, параграфи 25, 43 и 82 се прилагат от 31 март 2015 г.
Член 9
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
DIREKTIVA 2014/51/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o spremembi direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 50, 53, 62 in 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Finančna kriza leta 2007 in 2008 je razkrila velike pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru, tako v posameznih primerih kot tudi v zvezi z vsem finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo ter integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih številne finančne institucije poslujejo čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava Unije in zaupanja med nacionalnimi pristojnimi organi.
(2)
Evropski parlament je z več resolucijami, ki jih je sprejel še pred finančno krizo in med njo, pozival k bolj povezanemu evropskemu nadzoru, da bi zagotovili resnično enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na ravni Unije in pri nadzoru upoštevali čedalje večjo povezanost finančnih trgov v Uniji (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt, z dne 21. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji, z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005-2010) - bela knjiga, z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala, z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora ter s stališčema z dne 22. aprila 2009 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter z dne 23. aprila 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah).
(3)
Komisija je novembra 2008 skupini na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, naročila, naj pripravi priporočila, kako okrepiti evropsko nadzorno ureditev za boljšo zaščito državljanov Unije in vzpostavitev ponovnega zaupanja v finančni sistem. Skupina je v svojem končnem poročilu, ki ga je predstavila 25. februarja 2009 (v nadaljnjem besedilu: de Larosièrovo poročilo), priporočila, da se za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz okrepi nadzorni okvir. Priporočila je daljnosežne reforme v strukturi nadzora nad finančnim sektorjem v Uniji. De Larosièrovo poročilo je tudi priporočalo, da se vzpostavi evropski sistem finančnega nadzora, ki bi ga sestavljali trije evropski nadzorni organi, in sicer po eden za vsakega od sektorjev - bančni sektor, sektor vrednostnih papirjev ter sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin -, in evropski svet za sistemska tveganja.
(4)
Finančna stabilnost je temeljni pogoj za zagotavljanje delovnih mest, kreditov in rasti v realnem gospodarstvu. Finančna kriza je razkrila hude pomanjkljivosti na področju finančnega nadzora, ki ni uspel predvideti negativnega makrobonitetnega razvoja dogodkov ali preprečiti kopičenja prevelikih tveganj v finančnem sistemu.
(5)
Evropski svet je v svojih sklepih po zasedanju dne 18. in 19. junija 2009 priporočil vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornikov, ki naj bi ga sestavljali trije novi evropski nadzorni organi. Priporočil je tudi, da bi moral sistem izboljšati kakovost in usklajenost nacionalnega nadzora, okrepiti nadzor nad čezmejnimi skupinami ter pripraviti enotna evropska pravila, ki naj bi se uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. Evropski svet je poudaril, da bi morali imeti evropski nadzorni organi (v nadaljnjem besedilu: ESA) tudi pooblastila za nadzor nad bonitetnimi agencijami, in Komisijo pozval, naj pripravi konkretne predloge, kako bi lahko imel evropski sistem za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: ESFS) pomembno vlogo v kriznih razmerah.
(6)
Evropski parlament in Svet sta leta 2010 sprejela tri uredbe o vzpostavitvi ESA: Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA) in Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ki sestavljajo ESFS.
(7)
Za učinkovito delovanje ESFS so potrebne spremembe zakonodajnih aktov Unije na področju delovanja teh treh ESA. Take spremembe se nanašajo na opredelitev obsega določenih pooblastil ESA, vključitev nekaterih pooblastil v obstoječe postopke, ki jih določajo zadevni zakonodajni akti Unije, ter spremembe za zagotovitev nemotenega in učinkovitega delovanja ESA v okviru ESFS.
(8)
Ustanovitev ESA bi bilo treba zato podpreti s pripravo enotnih pravil, ki bi zagotovil dosledno harmonizacijo in enotno uporabo in s tem prispeval k še učinkovitejšemu delovanju notranjega trga ter učinkovitejšemu izvajanju nadzora na mikroravni. Uredbe o vzpostavitvi ESFS določajo, da lahko ESA pripravijo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ta pa jih v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme z delegiranimi ali izvedbenimi akti. Ker je bil v Direktivi 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določen prvi sklop teh področij, bi morala ta direktiva določiti naslednji sklop področij, zlasti za Direktivo 2003/71/ES in Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter uredbi (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010.
(9)
Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti področja, na katerih bi bili ESA pooblaščeni za pripravo osnutkov tehničnih standardov in kako bi se morali ti standardi sprejemati. Ustrezni zakonodajni akti bi morali določiti elemente, pogoje in specifikacije, kakor je podrobno določeno v členu 290 PDEU za primer delegiranih aktov.
(10)
Pri določanju področij, na katerih bi bilo treba sprejeti tehnične standarde, bi bilo treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med oblikovanjem enotnega sklopa harmoniziranih pravil in izogibanjem nepotrebnemu zapletanju regulacije in izvrševanja. Izbrati bi bilo treba samo področja, na katerih je verjetno, da bodo dosledna tehnična pravila znatno in dejansko pripomogla k uresničevanju ciljev ustreznih zakonodajnih aktov in obenem zagotovila, da bodo Evropski parlament, Svet in Komisija sprejemali politične odločitve v skladu s svojimi običajnimi postopki.
(11)
Vprašanja, ki se urejajo s tehničnimi standardi, bi morala biti resnično tehnična in bi njihov razvoj zahteval strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Regulativni tehnični standardi, sprejeti kot delegirani akti v skladu s členom 290 PDEU, bi morali podrobneje razviti, opredeliti in določiti pogoje za dosledno harmonizacijo pravil, vključenih v zakonodajne akte, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, tako da bodo dopolnili ali spremenili nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Po drugi strani pa bi morali izvedbeni tehnični standardi, sprejeti kot izvedbeni akti v skladu s členom 291 PDEU, določiti pogoje za enotno uporabo zakonodajnih aktov. Tehnični standardi ne bi smeli vključevati političnih odločitev.
(12)
Pri regulativnih tehničnih standardih je primerno, da se uporabi postopek iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 oziroma Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno. Izvedbene tehnične standarde bi bilo treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je primerno.
(13)
Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali prispevati k enotnim pravilom za pravo o finančnih storitvah, kakor je v sklepih iz junija 2009 potrdil Evropski svet. Čeprav nekatere zahteve v zakonodajnih aktih Unije niso v celoti harmonizirane, regulativni in izvedbeni tehnični standardi za razvoj, podrobno opredelitev ali določitev pogojev za uporabo teh zahtev v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru ne bi smeli onemogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve. Regulativni in izvedbeni tehnični standardi bi morali zato omogočati državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve na posebnih področjih, kjer ti zakonodajni akti predvidevajo tovrstno pristojnost.
(14)
V skladu z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi morali ESA pred predložitvijo regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi.
(15)
Obstajati bi morala tudi možnost, da bi regulativni in izvedbeni tehnični standardi določali prehodne ukrepe z ustreznimi roki, če bi bili stroški takojšnje izvedbe pretirani glede na koristi.
(16)
V času sprejemanja te direktive že nekaj časa poteka delo za pripravo in posvetovanje v zvezi s prvim sklopom ukrepov za izvajanje okvirnih pravil na podlagi Direktive 2009/138/ES. Za hitro dokončno oblikovanje teh ukrepov je ustrezno Komisiji dovoliti, da v skladu s postopkom za sprejemanje delegiranih aktov za prehodno obdobje sprejme regulativne tehnične standarde, določene v tej direktivi. Vse spremembe teh delegiranih aktov ali - po izteku prehodnega obdobja - vse regulativne tehnične standarde za izvajanje Direktive 2009/138/ES bi bilo treba sprejeti v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
(17)
Prav tako je ustrezno dovoliti EIOPA, da po prehodnem obdobju dveh let predlaga posodobitve več delegiranih aktov v obliki regulativnih tehničnih standardov. Posodobitve bi morale zajemati le tehnične vidike zadevnih delegiranih aktov ter ne bi smele vsebovati strateških ali odločitev o politiki.
(18)
Ko bo EIOPA pripravljal in oblikoval regulativne tehnične standarde za prilagoditev delegiranih aktov tehničnemu napredku na finančnih trgih, bi morala Komisija zagotoviti, da se informacije o področju uporabe teh osnutkov hkrati, pravočasno in ustrezno posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
(19)
Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 določajo mehanizem reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi. Kadar se nacionalni nadzorni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega nacionalnega nadzornega organa na področjih, opredeljenih v zakonodajnih aktih Unije v skladu z navedenimi uredbami, na katerih zadevni zakonodajni akt zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje nacionalnih nadzornih organov iz več kot ene države članice, bi moral biti zadevni ESA na zahtevo enega od zadevnih nacionalnih nadzornih organov zmožen pomagati tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določi ESA in ki bi moral upoštevati morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se spor ne reši, bi ga moral biti zmožen rešiti ESA.
(20)
Uredbe (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 zahtevajo, da morajo biti primeri, ko se lahko uporabijo mehanizmi reševanja sporov med nacionalnimi nadzornimi organi, določeni v sektorski zakonodaji. V direktivi bi bilo treba določiti prvi sklop tovrstnih primerov v sektorju zavarovalnic in pozavarovalnic ter pri tem ne izključiti dodajanja nadaljnjih primerov v prihodnosti. Direktiva ne sme onemogočati ESA, da delujejo v skladu z drugimi pooblastili ali da izpolnjujejo naloge, opredeljene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, vključno z nezavezujočo mediacijo in prispevanjem k dosledni, smotrni in učinkoviti uporabi prava Unije. Poleg tega so na tistih področjih, kjer je v ustreznem pravu že vzpostavljena oblika nezavezujočega postopka mediacije ali kjer so določeni roki za sprejetje skupnih odločitev enega ali več nacionalnih nadzornih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko spore po potrebi rešujejo ESA. Zavezujoči postopek za reševanje sporov je zasnovan za reševanje primerov, ko nacionalni nadzorni organi med seboj ne morejo rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, povezanih s skladnostjo s pravom Unije.
(21)
V tej direktivi bi bilo treba torej določiti primere, ko bo morda potrebno reševati postopkovno ali vsebinsko vprašanje skladnosti z zakonodajo Unije in ga nacionalni nadzorni organi morda ne bodo mogli sami rešiti. V takem primeru bi morala obstajati možnost, da kateri od teh nacionalnih nadzornih organov sproži vprašanje pri zadevni ESA. Ta bi moral delovati v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi in s to direktivo. Imeti bi moral tudi možnost zahtevati od zadevnih nacionalnih nadzornih organov, da sprejmejo ustrezen ukrep ali da ne ukrepajo ter tako uredijo zadevo in zagotovijo skladnost s pravom Unije z zavezujočimi učinki za zadevne nacionalne nadzorne organe. V primerih, kadar ustrezen zakonodajni akt Unije podeljuje pristojnost državam članicam, odločitve, ki jih sprejme ESA, ne bi smele nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, kadar je to uveljavljanje v skladu s pravom Unije.
(22)
Direktiva 2009/138/ES določa skupne odločitve glede odobritve vlog za uporabo notranjega modela na ravni skupine ali hčerinskega podjetja, odobritve vlog za dovoljenje, da se za hčerinsko podjetje uporabljata člena 238 in 239 navedene direktive, in določitve nadzornika skupine na drugačni podlagi od meril iz člena 247 navedene direktive. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora EIOPA reši spor z uporabo postopka iz Uredbe (EU) št. 1094/2010. Pri navedenem pristopu je jasno, da EIOPA sicer ne bi smel nadomeščati uveljavljanja diskrecijske pravice nacionalnih nadzornih organov, vendar bi moralo biti mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje, preden nacionalni nadzorni organ sprejme dokončno odločitev ali jo posreduje instituciji. EIOPA bi moral reševati spore z mediacijo med nasprotujočimi si stališči nacionalnih nadzornih organov.
(23)
Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa evropski sistem finančnega nadzora, tesno sodelovati z ESA. Spremembe ustreznih zakonodajnih aktov bi morale zagotoviti, da ne bo pravnih ovir pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbah (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, in da zagotavljanje podatkov ne bo pomenilo nepotrebnega administrativnega bremena.
(24)
Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale biti dolžne svojim nacionalnim nadzornim organom posredovati le take informacije, pomembne za namene nadzora, upoštevaje cilje nadzora iz Direktive 2009/138/ES. Posredovanje popolnega seznama sredstev po posameznih postavkah in drugih informacij več kot enkrat letno bi bilo treba zahtevati le, če bi dodaten vpogled, ki bi ga nacionalni nadzorni organi pridobili za namene spremljanja finančne trdnosti teh podjetij ali ob upoštevanju možnega učinka njihovih odločitev na finančno stabilnost, prevladala nad bremenom izračunavanja in posredovanja teh informacij. Nacionalni nadzorni organi bi morali biti po oceni narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov podjetja, pooblaščeni, da mu dovolijo omejitve glede pogostosti in obsega poročanja ali ga izvzamejo iz poročanja po posameznih postavkah le, če ne preseže določenih pragov. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo najmanjša podjetja upravičena do omejitev in izvzetja in da ne bodo predstavljala več od 20-odstotnega deleža na trgu države članice za življenjska in neživljenjska zavarovanja in pozavarovanja.
(25)
Da bi nacionalni nadzorni organi zagotovili natančnost in popolnost informacij, ki jih sporočajo udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice ali zavarovalni holdingi na ravni skupine, podjetjem, ki so del skupine, ne bi smeli dovoliti omejitev glede teh informacij ali jih izvzeti iz poročanja po posameznih postavkah, razen če bi bilo po mnenju nacionalnega nadzornega organa poročanje neustrezno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine.
(26)
Na področjih, kjer ima Komisija na podlagi Direktive 2009/138/ES zdaj pooblastila za sprejemanje izvedbenih ukrepov in gre pri tem za nezakonodajne splošne akte, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente navedene direktive v smislu člena 290 PDEU, bi bilo treba nanjo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z navedenim členom ali regulativnih tehničnih standardov v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
(27)
Da bi zagotovili enakovredno obravnavanje vseh zavarovalnic in pozavarovalnic, ki izračunavajo zahtevani solventnostni kapital iz Direktive 2009/138/ES na podlagi standardne formule, ali da bi upoštevali razvoj dogodkov na trgu, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi standardne formule.
(28)
Kadar tveganja niso ustrezno zajeta v podmodulu, bi moral biti EIOPA pooblaščen za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov v zvezi s količinskimi omejitvami in merili primernosti sredstev za zahtevani solventnostni kapital na podlagi standardne formule.
(29)
Da se omogoči dosledno izračunavanje zavarovalno-tehničnih rezervacij s strani zavarovalnic in pozavarovalnic po določbah Direktive 2009/138/ES, mora centralni organ redno izračunavati, objavljati in posodabljati nekatere tehnične informacije v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere in upoštevati ugotovitve na finančnih trgih. Način za izračun ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere bi moral biti pregleden. Ker so te naloge tehnične narave in so povezane z zavarovalništvom, bi jih moral izvajati EIOPA.
(30)
Pri ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere bi bilo treba preprečiti umetno nestanovitnost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernega lastniškega kapitala. Izbira izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer bi morala omogočiti zavarovalnicam in pozavarovalnicam, da denarne tokove izenačijo z obveznicami, ki so pri izračunu najboljše ocene diskontirane z neekstrapoliranimi obrestnimi merami. Pod podobnimi tržnimi pogoji, kot veljajo na datum začetka veljavnosti te direktive, bi moralo biti izhodišče za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer, predvsem za euro, zapadlost po 20 letih. Po tržnih pogojih, podobnih kot ob začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, predvsem za euro, tako približati končnemu terminskemu tečaju, da se ekstrapolirani terminski tečaji za zapadlosti do 40 let po izhodišču za ekstrapolacijo ne bodo razlikovali od končnega terminskega tečaja za več kot tri bazične točke. Za druge valute bi bilo treba pri določanju izhodišča za ekstrapolacijo netveganih obrestnih mer in ustreznega obdobja za približanje končnemu terminskemu tečaju upoštevati značilnosti lokalnih trgov obveznic in obrestnih zamenjav.
(31)
Kadar imajo zavarovalnice in pozavarovalnice obveznice ali druga sredstva s podobnimi značilnostmi denarnih tokov do zapadlosti, jih spremembe razmikov pri teh sredstvih ne ogrožajo. Da spremembe v razmiku pri sredstvih ne bi vplivale na znesek lastnih sredstev teh podjetij, bi jim moralo biti dovoljeno prilagoditi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene v skladu z gibanjem razmika pri njihovih sredstvih. Uporabo tovrstnih uskladitvenih prilagoditev bi moral dovoliti nadzornik, s strogimi zahtevami o sredstvih in obveznostih pa bi morali zagotoviti, da bi lahko zavarovalnice in pozavarovalnice svoja sredstva obdržale do zapadlosti. Ujemati bi se morali zlasti denarni tokovi za sredstva in obveznosti, sredstva pa bi se nadomeščala le za ohranjanje usklajenosti, če bi se pričakovani denarni tokovi bistveno spremenili, na primer ob znižanju bonitete ali neplačilu obveznice. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv uskladitvenih prilagoditev na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost.
(32)
Da bi preprečili prociklično obnašanje vlagateljev, bi morala biti zavarovalnicam in pozavarovalnicam omogočena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene zavarovalno-tehničnih rezervacij, tako da bi se ublažilo pretiravanje pri razmiku pri obveznicah. Prilagoditve za nestanovitnost bi morale temeljiti na referenčnih portfeljih za zadevne valute teh podjetij, če bi bilo to potrebno za zagotovitev reprezentativnosti, pa tudi na referenčnih portfeljih za nacionalne zavarovalniške trge. Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale javno razkriti vpliv prilagoditev za nestanovitnost na njihov finančni položaj, da se zagotovi ustrezna preglednost.
(33)
Ker je diskontiranje pomembno za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, bi morala Direktiva 2009/138/ES zagotoviti enake pogoje za to, kako se zavarovalnice in pozavarovalnice odločajo za diskontno stopnjo. Za zagotovitev takih enotnih pogojev bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da določi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene, temeljne razmike za uskladitvene prilagoditve in prilagoditve za nestanovitnost. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Pri teh izvedbenih aktih bi bilo treba uporabiti tehnične informacije, ki jih zagotovi in objavi EIOPA. Za sprejetje teh izvedbenih aktov bi se moral uporabljati svetovalni postopek.
(34)
Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere.
(35)
Da bi ublažili morebitne nepotrebne prociklične učinke, bi bilo treba obdobje za odpravo neizpolnjevanja zahtevanega solventnostnega kapitala v izjemno težkih razmerah podaljšati, tudi v primeru velikega upada na finančnih trgih, okolij z dolgotrajno nizko obrestno mero in izrednih nesreč s hudimi posledicami, ki prizadenejo zavarovalnice in pozavarovalnice s pomembnim deležem na trgu ali v prizadetih panogah. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev izjemno težkih razmer, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za opredelitev meril in ustreznih postopkov.
(36)
V okviru uskladitvene prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere, predvidene v tej direktivi, bi bilo treba zahtevo, da se portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katere se uporabi uskladitvena prilagoditev, in da se določeni portfelj sredstev opredeli, organizira in upravlja ločeno od drugih dejavnosti podjetij in da se navedena sredstva ne morejo uporabljati za kritje izgub iz drugih dejavnosti podjetij, razumeti v ekonomskem smislu. To ne bi smelo pomeniti obveznosti, da bi morale države članice v nacionalni zakonodaji imeti pravni koncept namenskega sklada. Podjetja, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, bi morala opredeliti, organizirati in upravljati portfelj sredstev in obveznosti ločeno od drugih delov poslovanja in jim zato ne bi smelo biti dovoljeno, da bi z namenskim portfeljem sredstev obvladovala tveganja drugod v poslovanju. Čeprav to omogoča učinkovito upravljanje portfelja, je treba za namene uskladitvene prilagoditve pri prilagajanju lastnim sredstvom in zahtevanemu solventnostnemu kapitalu upoštevati zmanjšano prenosljivost in možnosti za diverzifikacijo med namenskim portfeljem in ostalimi deli podjetja.
(37)
Razmik pri referenčnem portfelju, naveden v tej direktivi, bi bilo treba določiti na pregleden način in po možnosti z uporabo ustreznih indeksov.
(38)
Da bi zagotovil pregledno uporabo prilagoditve za nestanovitnost, uskladitvene prilagoditve in prehodnih ukrepov o netveganih obrestnih merah in zavarovalno-tehničnih rezervacijah, določenih po tej direktivi, bi morale zavarovalnice in pozavarovalnice javno razkriti vpliv neuporabe teh ukrepov na njihove finančne pozicije, tudi na znesek zavarovalno-tehničnih rezervacij, zahtevanega solventnostnega kapitala, zahtevanega minimalnega kapitala v skladu z Direktivo 2009/138/ES, osnovna lastna sredstva in zneske lastnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za kritje zahtevanega minimalnega kapitala in zahtevanega solventnostnega kapitala.
(39)
Državam članicam bi moralo biti v njihovih nacionalnih zakonodajah omogočeno, da svoje nacionalne nadzorne organe pooblastijo, da dovolijo, v izjemnih okoliščinah pa zavrnejo uporabo prilagoditve za nestanovitnost.
(40)
Da se zagotovi harmonizirana podlaga za nekatere tehnične prispevke k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, na primer, da se omogočijo usklajeni pristopi k uporabi bonitetnih ocen, bi bilo treba EIOPA določiti posamezne naloge. Priznavanje bonitetnih agencij bi bilo treba zbližati in uskladiti z Uredbo (ES) št. 1060/2009, Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12). Izogniti bi se bilo treba prekrivanju z Uredbo (ES) št. 1060/2009, tako da je vloga skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ustanovljenih z uredbami (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, utemeljena. EIOPA bi moral v čim večji meri izkoristiti pristojnosti in izkušnje ESMA. Podroben način izvajanja teh nalog bi bilo treba dodatno opredeliti v ukrepih, ki se sprejmejo z delegiranimi ali izvedbenimi akti.
(41)
Seznami regionalnih vlad in lokalnih organov, ki jih objavi EIOPA, ne bi smeli biti bolj podrobni, kot je potrebno; tako se zagotovi, da bodo te vlade ali organi deležni enake obravnave samo, če bo tveganje izpostavljenosti enako kot za centralne ravni države.
(42)
Da se v okviru Direktive 2009/138/ES zagotovi harmoniziran pristop k določanju, kdaj je dovoljeno, da se v primerih kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala podaljša sanacijski rok, bi bilo treba opredeliti, kaj pomenijo „izjemne težke razmere“. EIOPA bi moral biti odgovoren za razglasitev, da obstajajo take izjemne težke razmere, na Komisijo pa bi bilo treba v primeru takih izjemnih težkih razmer prenesti pooblastila, da z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme ukrepe za podrobno opredelitev meril in ustreznih postopkov.
(43)
Da bi zagotovili medsektorsko skladnost in uskladili interese podjetij, ki so posojila preoblikovala v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), ter interese zavarovalnic in pozavarovalnic, ki vlagajo v tovrstne vrednostne papirje ali instrumente, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da na področju vlaganja v preoblikovana posojila po določbah Direktive 2009/138/ES z delegiranimi akti sprejme ukrepe, ki poleg določanja zahtev določajo tudi posledice neupoštevanja zahtev.
(44)
Da bi se v postopkih za nadzorne odobritve, ki so določeni z Direktivo 2009/138/ES, omogočila večja konvergenca parametrov podjetja, politik spreminjanja modela, namenskih družb in določanja ter odprave kapitalskih pribitkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje ukrepov z delegiranimi akti, ki bi podrobno opredeljevali ustrezne postopke na teh področjih.
(45)
Mednarodno združenje zavarovalniških nadzornikov razvija globalni standard solventnosti na podlagi tveganja in še naprej spodbuja več mednarodnega nadzornega usklajevanja in sodelovanja. Določbe Direktive 2009/138/ES v zvezi z delegiranimi akti Komisije, ki določajo enakovrednost režimov solventnosti in bonitetnih režimov tretjih držav, so skladne s cilji spodbujanja mednarodnega približevanja v smeri proti uvedbi solventnosti in bonitetnega nadzora na podlagi tveganj. Če želimo upoštevati, da nekatere tretje države morda potrebujejo več časa za prilagoditev in izvajanje režima solventnosti in bonitetnega režima, ki bi popolnoma ustrezal merilom za priznanje enakovrednosti, je treba določiti pogoje v zvezi z obravnavanjem tovrstnih režimov tretjih držav, da bi bile začasno priznane kot enakovredne. Delegirani akti Komisije, ki določajo začasno enakovrednost, bi morali po možnosti upoštevati razvoj mednarodnih dogodkov. Kadar Komisija določi, da je bonitetni režim tretje države za nadzor skupin začasno enakovreden, bi moralo biti omogočeno dodatno nadzorno poročanje, da se zagotovi zaščita imetnikov polic in upravičencev v Uniji.
(46)
Da bi glede na posebnosti zavarovalniškega trga zagotovili enake konkurenčne pogoje za zavarovalnice in pozavarovalnice s sedežem v tretjih državah, bodisi da ima njihovo matično podjetje sedež v Uniji ali ne, bi bilo treba Komisiji za namene izračunavanja zahtevanega solventnostnega kapitala in primernih lastnih sredstev skupine omogočiti, da določi, da je tretja država začasno enakovredna, zato da bodo te zahteve izpolnjene.
(47)
Za zagotovitev, da bodo zainteresirane strani ustrezno obveščene o strukturi zavarovalnih in pozavarovalnih skupin, je treba informacije o njihovi pravni strukturi ter upravljavski in organizacijski strukturi dati na voljo javnosti. Te informacije bi morale vsebovati vsaj pravno ime, vrsto podjetja in državo sedeža za hčerinska podjetja, povezana podjetja in pomembne podružnice.
(48)
Pri odločitvah Komisije, da je režim solventnosti ali bonitetni režim tretje države v celoti ali začasno enakovreden, je treba po potrebi upoštevati obstoj, trajanje in naravo prehodnih ukrepov v teh režimih tretjih držav.
(49)
Da bi se evropski zadrugi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 (13), omogočilo ponujanje zavarovalnih in pozavarovalnih storitev, je treba razširiti seznam dovoljenih pravnih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic iz Direktive 2009/138/ES, tako da bo vključeval evropsko zadrugo.
(50)
Prilagoditi bi bilo treba znesek praga zahtevanega minimalnega kapitala za zavarovalnice in pozavarovalnice v eurih. Prilagoditev je potrebna, da se da veljavne pragove zahtevanega kapitala za tovrstna podjetja prilagoditi inflaciji.
(51)
Izračun zahtevanega solventnostnega kapitala za zdravstveno zavarovanje bi moral odražati nacionalne sisteme tarif in nadomestil ter upoštevati spremembe v nacionalni zdravstveni zakonodaji, saj so bistveni del sistemov zavarovanja na nacionalnih zdravstvenih trgih.
(52)
Določena izvedbena pooblastila v skladu s členom 202 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti bi bilo treba nadomestiti z ustreznimi določbami v skladu s členom 290 PDEU.
(53)
Uskladitev postopkov komitologije s PDEU in zlasti členom 290 PDEU bi bilo treba opraviti za vsak primer posebej. Da bi upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določili zahteve iz direktiv, spremenjenih s to direktivo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU. Sprejeti bi jih bilo treba zlasti v zvezi s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na zahteve glede upravljanja, vrednotenja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala (vključno z morebitnimi posledičnimi spremembami na področju kapitalskih pribitkov) in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.
(54)
V izjavi št. 39 o členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, se je konferenca seznanila, da namerava Komisija v skladu s svojo ustaljeno prakso pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev nadaljevati posvetovanje s strokovnjaki, ki jih bodo imenovale države članice.
(55)
Evropski parlament in Svet bi morala imeti možnost, da v treh mesecih od datuma obvestila nasprotujeta delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta bi bilo treba omogočiti, da se to obdobje za pomembna področja, ki zbujajo pomisleke, podaljša za tri mesece. Evropski parlament in Svet bi morala imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Takšna zgodnja odobritev delegiranih aktov je zlasti primerna, kadar je treba izpolniti roke, na primer, če so v osnovnem aktu za Komisijo določeni roki za sprejetje delegiranih aktov.
(56)
Glede na finančno krizo in prociklične mehanizme, ki so prispevali k njenemu nastanku in povečali njen učinek, so Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor in skupina G-20 pripravili priporočila za ublažitev procikličnih učinkov regulacije finančnega sistema. Ta priporočila se neposredno nanašajo na zavarovalnice in pozavarovalnice kot pomembne sestavne dele finančnega sistema.
(57)
Za skladno uporabo te direktive in zagotovitev makrobonitetnega nadzora po vsej Uniji je ustrezno, da Evropski odbor za sistemska tveganja, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14), razvije načela, prilagojena gospodarstvu Unije.
(58)
Finančna kriza je pokazala dejstvo, da so finančne institucije v veliki meri podcenjevale raven kreditnega tveganja nasprotne stranke v povezavi s prostim trgom izvedenih finančnih instrumentov (OTC). To je spodbudilo skupino G-20, da je septembra 2009 pozvala, da se za več izvedenih finančnih instrumentov OTC opravi kliring prek centralnih nasprotnih strank. Poleg tega je pozvala, naj se za tiste izvedene finančne instrumente, za katere ni mogoče opraviti centralnega kliringa, obvezno uporabijo višje kapitalske zahteve, da bi ustrezno odražali višja tveganja, povezana s temi instrumenti.
(59)
Pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital bi bilo treba izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank obravnavati skladno z obravnavo teh izpostavljenosti v kapitalskih zahtevah za kreditne in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, zlasti glede razlik v obravnavanju med kvalificiranimi centralnimi nasprotnimi strankami in drugimi nasprotnimi strankami.
(60)
Da bi zagotovili, da bi še naprej dosegali cilj Unije glede dolgoročne trajnostne rasti in cilje Direktive 2009/138/ES glede prednostne zaščite imetnikov polic in tudi zagotavljanja finančne stabilnosti, bi morala Komisija pregledati ustreznost metod, predpostavk in standardnih parametrov, uporabljenih pri izračunu standardne formule za zahtevani solventnostni kapital v petih letih uporabe Direktive 2009/138/ES. Pregled bi moral temeljiti zlasti na splošnih izkušnjah zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo to formulo za zahtevani solventnostni kapital v prehodnem obdobju. Pri pregledu bi morali upoštevati tudi uspešnost vseh razredov sredstev in finančnih instrumentov, obnašanje vlagateljev pri teh sredstvih in finančnih instrumentih ter razvoj dogodkov pri oblikovanju mednarodnih standardov na področju finančnih storitev. Pregled standardnih parametrov za nekatere razrede finančnih instrumentov, kot so vrednostni papirji s stalnim donosom in dolgoročno načrtovana infrastruktura, bo morda treba postaviti v ospredje.
(61)
Da bi omogočili gladek prehod na nov režim na podlagi Direktive 2009/138/ES, je treba določiti postopno uvajanje in posebne prehodne ukrepe. Namen prehodnih ukrepov bi morala biti preprečitev pretresov na trgu in omejitev posegov v obstoječe produkte ter zagotovitev razpoložljivosti zavarovalniških produktov. Prehodni ukrepi bi morali spodbujati zavarovalnice, da začnejo čim prej izpolnjevati določene zahteve novega režima.
(62)
Medtem ko Komisija izvaja pregled Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), je treba zagotoviti prehodno ureditev za dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja, ki jih zavarovalnice opravljajo na podlagi člena 4 navedene direktive. Prehodna ureditev bi morala prenehati takoj, ko začnejo veljati spremembe Direktive 2003/41/ES.
(63)
Ne glede na pričakovano uporabo Direktive 2009/138/ES, zlasti za namene ocene v zvezi z odobritvijo notranjih modelov, pomožnih lastnih sredstev, razvrstitve lastnih sredstev, parametrov podjetja, namenskih družb, podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodnih določb o izračunu najboljše ocene glede zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ki ustrezajo vplačanim premijam pri obstoječih pogodbah, bi se morale do konca leta 2015 še naprej uporabljati direktive Sveta 64/225/EGS (16), 73/239/EGS (17), 73/240/EGS (18), 76/580/EGS (19), 78/473/EGS (20), 84/641/EGS (21), 87/344/EGS (22), 88/357/EGS (23) in 92/49/EGS (24) ter direktiv 98/78/ES (25), 2001/17/ES (26), 2002/83/ES (27) in 2005/68/ES (28) Evropskega parlamenta in Sveta (skupaj poimenovanih: Solventnost I), kakor so bile spremenjene z akti iz dela A Priloge VI Direktive 2009/138/ES.
(64)
V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive in Direktive 2009/138/ES upravičeno.
(65)
Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotovitvijo visoke, učinkovite in usklajene stopnje bonitetne ureditve in nadzora, zaščite imetnikov polic in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(66)
Direktivi 2003/71/ES in 2009/138/ES ter uredbe (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Spremembe Direktive 2003/71/ES
Direktiva 2003/71/ES se spremeni:
1.
v členu 5(4) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Kadar končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se dajo na voljo vlagateljem, vložijo pri pristojnem organu v domači državi članici, prav tako pa jih ta pristojni organ sporoči pristojnemu organu v državi(-ah) članici(ah) gostiteljici(-ah) ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in po možnosti pred začetkom javne ponudbe ali sprejetja v trgovanje. Pristojni organ matične države članice sporoči te končne pogoje ESMA. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih, in se ne uporabljajo za dopolnitev osnovnega prospekta. V takih primerih se uporablja člen 8(1)(a).“;
2.
v členu 11 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev informacij, ki bodo vključene s sklicevanjem.
ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;
3.
v členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
„7. ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z odobritvijo prospektov pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za opredelitev postopkov za odobritev prospekta in pogojev, v skladu s katerimi se lahko prilagodijo roki.
ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;
4.
v členu 14 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:
„8. ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev določb, ki se nanašajo na objavo prospekta iz odstavkov 1 do 4.
ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;
5.
v členu 15 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
„7. ESMA za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem členom pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli določbe, ki se nanašajo na razširjanje oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa, in da opredeli določbe iz odstavka 4.
ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov do 1. julija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;
6.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 31a
Osebje in viri organa ESMA
ESMA oceni svoje potrebe po osebju in sredstvih, ki nastanejo zaradi prevzema pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tem.“
Člen 2
Spremembe Direktive 2009/138/ES
Direktiva 2009/138/ES se spremeni:
1.
člen 13 se spremeni:
(a)
za točko 32 se vstavi naslednja točka:
„(32a)
‚kvalificirana centralna nasprotna stranka‘ pomeni centralno nasprotno stranko, ki je bila odobrena v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (29) ali priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe;
(b)
doda se naslednja točka:
„(40)
‚zunanja bonitetna institucija‘ ali ‚ECAI‘ pomeni bonitetno agencijo, ki je registrirana ali certificirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ali centralno banko, ki izdaja bonitetne ocene, in je izvzeta iz uporabe navedene uredbe.
2.
v členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na seznam oblik iz Priloge III, razen točk 28 in 29 dela A, dela B in dela C.“;
3.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 25a
Priglasitve in objave dovoljenj ali odvzemov dovoljenj
Vsako dovoljenje ali odvzem dovoljenja se priglasi Evropskemu nadzornemu organu (Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Ime vsake zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ji je izdano dovoljenje, se vnese na seznam. EIOPA objavi in dopolnjuje ta seznam na svojem spletnem mestu.
4.
v členu 29 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Komisija zagotovi, da se v delegiranih aktih, regulativnih in izvedbenih tehničnih standardih, ki jih sprejme, upošteva načelo sorazmernosti in tako zagotovi sorazmerna uporaba te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.
EIOPA zagotovi, da osnutki regulativnih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010, osnutki izvedbenih tehničnih standardov, ki jih predloži v skladu s členom 15 navedene uredbe, ter smernice in priporočila, izdani v skladu s členom 16 navedene uredbe, upoštevajo načelo sorazmernosti in tako zagotovijo sorazmerno uporabo te direktive, zlasti v zvezi z malimi zavarovalnicami.“;
5.
v členu 31 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256 Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na odstavek 2 tega člena, in v njih opredeli poglavitne vidike, po katerih se morajo razkriti zbirni statistični podatki, ter seznam vsebine in datum objave razkritij.
5. Da se zagotovijo enotni pogoji uporabe v zvezi z odstavkom 2 tega člena in brez poseganja v člen 35, člen 51, člen 254(2) in člen 256, EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za določitev predlog in struktur razkritja iz tega člena.
EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
6.
v členu 33 se dodata naslednja odstavka:
„Kadar nadzorni organ obvesti nadzorne organe v državi članici gostiteljici, da namerava opraviti preverjanje na kraju samem v skladu s prvim odstavkom, in kadar se temu nadzornemu organu prepove, da bi uveljavil to pravico, ali kadar mu je onemogočeno, da bi uveljavil svojo pravico do sodelovanja v skladu z drugim odstavkom, lahko nadzorni organi zadevo posredujejo EIOPA in ga prosijo za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 lahko EIOPA sodeluje pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“;
7.
člen 35 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice zahtevajo od zavarovalnic in pozavarovalnic, da nadzornim organom posredujejo informacije, potrebne za nadzor, pri čemer je treba upoštevati cilje nadzora, določene v členih 27 in 28. Take informacije zajemajo vsaj informacije, ki so pri izvajanju postopka iz člena 36 potrebne za:“;
(b)
odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
„6. Kadar so vnaprej določena obdobja iz odstavka 2(a)(i) krajša od enega leta, lahko zadevni nadzorni organi brez poseganja v člen 129(4) omejijo redno poročanje nadzorniku, če:
(a)
bi bilo sporočanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja;
(b)
se te informacije sporočajo vsaj enkrat letno.
Nadzorni organi ne omejujejo izvajanja rednega nadzornega poročanja pogosteje kot enkrat letno v primeru zavarovalnic in pozavarovalnic, ki so del skupine v smislu člena 212(1)(c), razen če lahko podjetje prepričljivo dokaže nadzornemu organu, da je redno nadzorno poročanje pogosteje kot enkrat letno neprimerno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine.
Omejitev na redno nadzorno poročanje se dovoli samo tistim podjetjem, ki ne predstavljajo več kot 20 % deleža na trgu življenjskih in neživljenjskih zavarovanj in pozavarovanj v državi članici, če tržni delež neživljenjskih zavarovanj temelji na bruto obračunanih premijah, tržni delež življenjskih zavarovanj pa na bruto zavarovalno-tehničnih rezervacijah
Nadzorni organi dajo pri določanju upravičenosti podjetja do teh omejitev prednost najmanjšim podjetjem.
7. Zadevni nadzorni organi lahko omejijo redno nadzorno poročanje zavarovalnic in pozavarovalnic ali jih izvzamejo iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah, kadar:
(a)
bi bilo posredovanje teh informacij preveliko breme glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, povezanih s poslovanjem podjetja;
(b)
posredovanje teh informacij ni potrebno za učinkovit nadzor nad podjetjem;
(c)
izvzetje ne ogroža stabilnosti finančnih sistemov v Uniji in
(d)
je podjetje zmožno informacije zagotoviti ad hoc.
Nadzorni organi iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah ne izvzamejo zavarovalnic ali pozavarovalnic, ki so del skupine v smislu člena 212(1)(c), razen če podjetje lahko nadzornemu organu ustrezno dokaže, da poročanje po posameznih postavkah ne bi bilo primerno glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj, ki so del poslov skupine, in upoštevaje cilj glede finančne stabilnosti.
Izvzetje iz obveznosti poročanja po posameznih postavkah se dovoli samo tistim podjetjem, ki ne predstavljajo več kot 20 % deleža na trgu življenjskih in neživljenjskih zavarovanj in pozavarovanj v državi članici, kadar tržni delež neživljenjskih zavarovanj temelji na bruto obračunanih premijah, tržni delež življenjskih zavarovanj pa na bruto zavarovalno-tehničnih rezervacijah.
Nadzorni organi dajo pri določanju upravičenosti podjetja do teh omejitev prednost najmanjšim podjetjem.
8. Za namene odstavkov 6 in 7 nadzorni organi kot del postopka nadzornega pregleda ocenijo, ali bi bila predložitev teh informacij preveč obremenilna glede na naravo, obseg in zahtevnost tveganj podjetja, pri tem pa upoštevajo vsaj:
(a)
obseg premij, zavarovalno-tehnične rezervacije in sredstva podjetja;
(b)
nestabilnost zahtevkov in prejemkov, ki jih podjetje krije;
(c)
tržna tveganja, ki jih povzročijo naložbe podjetja;
(d)
stopnjo koncentracije tveganja;
(e)
skupno število vrst življenjskega in neživljenjskega zavarovanja, za katere je izdano dovoljenje;
(f)
možne učinke upravljanja sredstev podjetja na finančno stabilnost;
(g)
sisteme in strukture podjetja za zagotavljanje informacij za namene nadzora in pisna pravila iz odstavka 5;
(h)
primernost sistema upravljanja podjetja;
(i)
stopnjo lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala in zahtevanega minimalnega kapitala;
(j)
ali je podjetje lastna zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki krije samo tveganja, povezana z industrijsko ali poslovno skupino, ki ji pripada.
9. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, s katerimi podrobno določi informacije iz odstavkov 1 do 4 tega člena in roke za njihovo sporočanje, da se v ustrezni meri zagotovi konvergenca nadzornega poročanja.
10. Da bi zagotovili enotne pogoje uporabe v zvezi s tem členom, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o rednem nadzornem poročanju v zvezi s predlogami za posredovanje informacij nadzornim organom iz odstavkov 1 in 2.
EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
11. Da bi izboljšali usklajeno in dosledno uporabo odstavkov 6 in 7, EIOPA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010, da se nadalje opredelijo metode za določanje tržnih deležev iz tretjega pododstavka odstavka 6 in 7.“;
8.
člen 37 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se spremeni:
(i)
točka (b) se nadomesti z naslednjim:
„(b)
nadzorni organ sklene, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, kakor je bil izračunan po notranjem modelu ali delnem notranjem modelu v skladu s pododdelkom 3 oddelka 4 poglavja VI, ker so nekatera merljiva tveganja pomanjkljivo zajeta in ker model v ustreznem časovnem obdobju ni bil prilagojen, da bi bolje odražal dani profil tveganja;“;
(ii)
doda se naslednja točka:
„(d)
zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, je prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d, nadzorni organ pa sklene, da profil tveganja podjetja znatno odstopa od predpostavk, ki so podlaga za te prilagoditve in prehodne ukrepe.“;
(b)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. V okoliščinah iz točk (a) in (b) odstavka 1 tega člena se kapitalski pribitek izračuna tako, da bo podjetje zagotovo upoštevalo člen 101(3).
V okoliščinah iz točke (c) odstavka 1 je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi pomanjkljivosti, zaradi katerih se je nadzorni organ odločil, da določi ta pribitek.
V okoliščinah iz odstavka 1(d) je kapitalski pribitek sorazmeren z materialnimi tveganji, ki nastanejo zaradi odstopanja iz navedenega odstavka.“;
(c)
odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
„6. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo nadaljnje specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži kapitalski pribitek.
7. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, s katerimi določi nadaljnje specifikacije za metodologije za izračun kapitalskih pribitkov.
8. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem členom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za odločitve za določitev, izračun in odpravo kapitalskih pribitkov.
EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. septembra 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
9.
v členu 38(2) se dodata naslednja pododstavka:
„Kadar nadzorni organ obvesti ustrezni organ države članice ponudnika storitev, da namerava opraviti inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s tem odstavkom, ali če izvaja inšpekcijski pregled na kraju samem v skladu s prvim pododstavkom in če ne more v praksi uveljaviti svoje pravice do pregleda na kraju samem, lahko predloži zadevo EIOPA in ga zaprosi za pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri pregledih na kraju samem, ki jih izvajata skupaj dva ali več nadzornih organov.“;
10.
člen 44 se spremeni:
(a)
v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
„Kadar zavarovalnice ali pozavarovalnice uporabijo uskladitveno prilagoditev iz člena 77b ali prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, oblikujejo likvidnostni načrt, v katerem so predvideni vhodni in izhodni denarni tokovi glede na sredstva in obveznosti, za katere se izvedejo te prilagoditve.“;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„2a. Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti, zavarovalnice in pozavarovalnice redno ocenjujejo:
(a)
občutljivost zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, ki so osnova za ekstrapolacijo ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77a;
(b)
kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b:
(i)
občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za predpostavke, na katerih temelji izračun uskladitvenih prilagoditev, tudi v zvezi z izračunom temeljnega razmika iz člena 77c(1)(b), in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva;
(ii)
občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za spremembe v sestavi določenega portfelja sredstev;
(iii)
učinek, ki ga ima zmanjšanje uskladitvene prilagoditve na nič;
(c)
kadar se uporabi prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d:
(i)
občutljivost svojih zavarovalno-tehničnih rezervacij in primernih lastnih sredstev za izračun prilagoditve za nestanovitnost in možni učinek prisilne prodaje sredstev na njihova primerna lastna sredstva;
(ii)
učinek, ki ga ima zmanjšanje prilagoditve za nestanovitnost na nič.
Zavarovalnice in pozavarovalnice ocene iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka vsako leto posredujejo nadzornemu organu kot del informacij, ki jih sporočajo v okviru člena 35. Kadar zmanjšanje uskladitvene prilagoditve ali prilagoditve za nestanovitnost na nič povzroči neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, podjetje posreduje tudi analizo ukrepov, ki bi jih moglo v takih okoliščinah uporabiti, da bi ponovno vzpostavilo raven primernih lastnih sredstev za zagotovitev zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja in tako ponovno doseglo skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Kadar se uporabi prilagoditev za nestanovitnost iz člen 77d, zapisana pravila glede obvladovanja tveganj iz člena 41(3) zajemajo politike o merilih za uporabo prilagoditve za nestanovitnost.“;
(c)
vstavi se naslednji odstavek:
„4a. Da bi preprečili preveliko zanašanje na zunanje bonitetne institucije, velja, da če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo zunanje bonitetne ocene za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij in zahtevanega solventnostnega kapitala, v okviru svojega obvladovanja tveganj redno ocenjujejo primernost teh zunanjih bonitetnih ocen in pri tem uporabljajo dodatne ocene, kadar je to praktično izvedljivo, da bi preprečili samodejno odvisnost od zunanjih ocen.
Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s tem odstavkom EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za ocenjevanje zunanjih bonitetnih ocen.
EIOPA osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015 predloži Komisiji.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
11.
v člen 45 se vstavi naslednji odstavek:
„2a. Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica uporablja uskladitveno prilagoditev iz člena 77b, prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d ali prehodne ukrepe iz člena 308c in 308d, izvaja oceno skladnosti s kapitalskimi zahtevami iz odstavka 1(b) z upoštevanjem in brez upoštevanja teh prilagoditev in prehodnih ukrepov.“;
12.
člen 50 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 50
Delegirani akti in regulativni tehnični standardi
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za podrobno opredelitev:
(a)
elementov sistemov iz členov 41, 44, 46 in 47 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev in obveznosti ter naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 44(2);
(b)
funkcij iz členov 44, 46, 47 in 48.
2. Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem oddelkom EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno opredelitev:
(a)
zahtev, določenih v členu 42, in funkcij, ki jih ureja navedeni člen;
(b)
pogojev za opravljanje zunanjega izvajanja, zlasti glede ponudnikov storitev v tretjih državah.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. Za dosledno harmonizacijo v zvezi z oceno iz točke (a) člena 45(1) EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobnejšo opredelitev elementov te ocene.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
13.
člen 51 se spremeni:
(a)
doda se naslednji odstavek:
„1a. Kadar se uporabi uskladitvena prilagoditev iz člena 77b, opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje opis uskladitvene prilagoditve ter portfelja obveznosti in določenih sredstev, za katera se uporabi uskladitvena prilagoditev, pa tudi količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba uskladitvene prilagoditve na nič na finančno stanje podjetja.
Opis iz točke (d) odstavka 1 vključuje tudi izjavo o tem, ali podjetje uporablja prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, in količinsko opredelitev učinka, ki ga ima sprememba prilagoditve za nestanovitnost na nič na finančno stanje podjetja.“;
(b)
v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„V prehodnem obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2020, lahko države članice ne glede na razkritja, ki so obvezna v okviru drugih pravnih ali regulativnih zahtev, določijo, da kljub razkritju celotnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz točke (e)(ii) odstavka 1 kapitalskega pribitka ali vpliva posebnih parametrov, ki jih mora uporabljati zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu s členom 110, ni treba ločeno razkriti.“;
14.
člen 52 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 52
Informacije za Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine in njegova poročila
1. Brez poseganja v člen 35 Uredbe (EU) št. 1094/2010 države članice zahtevajo od nadzornih organov, da vsako leto zagotovijo EIOPA naslednje podatke:
(a)
povprečni kapitalski dodatek na posamezno podjetje in porazdelitev kapitalskih dodatkov, ki so jih naložili nadzorni organi v prejšnjem letu, merjene kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala in prikazane ločeno za:
(i)
zavarovalnice in pozavarovalnice;
(ii)
življenjske zavarovalnice;
(iii)
neživljenjske zavarovalnice;
(iv)
zavarovalnice, ki izvajajo življenjske in neživljenjske dejavnosti;
(v)
pozavarovalnice;
(b)
za vsako razkritje iz točke (a) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1);
(c)
število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic države članice;
(d)
število skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 254(2), skupaj s količino njihovih kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev vseh skupin.
2. EIOPA vsako leto javno razkrije naslednje podatke:
(a)
za vse države članice skupno porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, za vsako:
(i)
zavarovalnico in pozavarovalnico;
(ii)
življenjsko zavarovalnico;
(iii)
neživljenjsko zavarovalnico;
(iv)
zavarovalnico, ki izvaja življenjske in neživljenjske dejavnosti;
(v)
pozavarovalnico;
(b)
za vsako državo članico posebej porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, ki zajema vse zavarovalnice in pozavarovalnice v tej državi članici;
(c)
za vsako razkritje iz točk (a) in (b) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) oziroma (c) člena 37(1);
(d)
za vse države članice skupaj skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in skupno število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin;
(e)
za vsako državo članico posebej število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja omejitev rednega nadzornega poročanja, in število zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin, za katere velja izvzetje poročanja po posameznih postavkah iz člena 35(6) in (7) ter člena 254(2), skupaj s količino kapitalskih zahtev, premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev, izmerjenih v obliki odstotkov skupne količine premij, zavarovalno-tehničnih rezervacij in sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic ter skupin države članice.
3. EIOPA Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi podatke iz odstavka 2 skupaj s poročilom, ki navaja stopnjo nadzorne konvergence pri uporabi kapitalskih pribitkov med nadzornimi organi v različnih državah članicah.“;
15.
člen 56 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 56
Poročilo o solventnosti in finančnem položaju: delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij v skladu z oddelkom 3.
Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega oddelka EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, formate in predloge.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz drugega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
16.
v členu 58 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:
„8. Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s tem oddelkom lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se ne glede na člen 58(2) določi izčrpen seznam informacij iz člena 59(4), ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo.
Za dosledno harmonizacijo v zvezi s tem oddelkom in da bi upoštevali prihodnji razvoj dogodkov, EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi prilagoditve meril iz člena 59(1).
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega in drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
9. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe te direktive lahko EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke, obrazce in predloge za posvetovalni postopek med zadevnimi nadzornimi organi, kakor je navedeno v členu 60.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
17.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 65a
Sodelovanje z EIOPA
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo z EIOPA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi EIOPA nemudoma predložijo vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010.“;
18.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 67a
Pristojnost Evropskega parlamenta za preiskavo
Člena 64 in 67 ne posegata v pristojnost za preiskavo, ki je prenesena na Evropski parlament v členu 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).“;
19.
v členu 69 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
„Takšna razkritja so mogoča samo tedaj, ko so potrebna zaradi nadzora varnega in skrbnega poslovanja. Vendar pa države članice predvidijo, da se lahko podatki, prejeti v skladu s členom 65 in členom 68(1), in podatki, pridobljeni pri pregledih na kraju samem iz člena 33, razkrijejo le z izrecnim soglasjem nadzornih organov, od katerih podatki izvirajo, ali nadzornih organov države članice, v kateri je bilo opravljeno preverjanje na kraju samem.“;
20.
člen 70 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 70
Posredovanje informacij centralnim bankam, monetarnim organom, nadzornikom plačilnih sistemov in Evropskemu odboru za sistemska tveganja
1. Brez poseganja v člene 64 do 69 lahko nadzorni organ posreduje informacije naslednjim institucijam za namene opravljanja nalog:
(a)
centralnim bankam Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), vključno z Evropsko centralno banko (ECB), in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov, če so te informacije pomembne za njihove zakonsko predpisane naloge, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema;
(b)
po potrebi drugim nacionalnim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov, in
(c)
Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (32), kadar so te informacije pomembne za opravljanje njegovih nalog.
2. V izrednih razmerah, tudi v izrednih razmerah iz člena 18 Uredbe (EU) št. 1094/2010 države članice nadzornim organom dovolijo, da nemudoma posredujejo informacije centralnim bankam ESCB, vključno z ECB, kadar so te informacije pomembne za opravljanje njihovih zakonsko predpisanih nalog, vključno z vodenjem monetarne politike in s tem povezanim zagotavljanjem likvidnosti, nadzorom plačil, klirinških sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev ter varovanjem stabilnosti finančnega sistema, pa tudi Evropskemu sistemu centralnih bank, kadar so te informacije pomembne za njegove naloge.
3. Ti organi ali telesa lahko tudi posredujejo nadzornim organom informacije, ki jih ti utegnejo potrebovati za namene člena 67. Za informacije, prejete v tem okviru, veljajo določbe o poslovni skrivnosti, določene v tem oddelku.
21.
člen 71 se spremeni:
(a)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. V ta namen države članice zagotovijo, da:
(a)
nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih EIOPA;
(b)
nadzorni organi si čim bolj prizadevajo upoštevati smernice in priporočila, ki jih EIOPA izda v skladu členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010, ter navedejo razloge, če tega ne storijo;
(c)
nacionalne pristojnosti, podeljene nadzornim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani EIOPA ali v skladu s to direktivo.“;
(b)
odstavek 3 se črta;
22.
v členu 75 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za določitev metod in predpostavk, ki se bodo uporabljale pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1.
3. Za dosledno harmonizacijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:
(a)
skladnosti teh računovodskih standardov s pristopi k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2, če se v delegiranih aktih iz odstavka 2 zahteva uporaba mednarodnih računovodskih standardov, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002;
(b)
metod in predpostavk, ki se uporabijo, kadar navedene tržne cene niso na voljo ali kadar mednarodni računovodski standardi, kot jih je Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, začasno ali trajno niso skladni s pristopom k vrednotenju sredstev in obveznosti, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2;
(c)
metod in predpostavk, ki se uporabijo pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1, kadar delegirani akti iz odstavka 2 dopuščajo uporabo alternativnih metod vrednotenja.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
23.
vstavijo se naslednji členi:
„Člen 77a
Ekstrapolacija ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere
Pri določanju ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2) se uporabijo informacije, ki izhajajo iz ustreznih finančnih instrumentov, in zagotovi skladnost z njimi. Pri tem določanju se upoštevajo ustrezni finančni instrumenti tistih zapadlosti, pri katerih so trgi za te finančne instrumente, pa tudi za obveznice, razviti, likvidni in pregledni. Za zapadlosti, pri katerih trgi za ustrezne finančne instrumente ali obveznice niso več razviti, likvidni in pregledni, se časovna struktura netvegane obrestne mere ekstrapolira.
Ekstrapolirani del ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere temelji na terminskih tečajih, ki nemoteno konvergirajo od enega terminskega tečaja ali njihovega sklopa v zvezi z najdaljšimi zapadlostmi, za katere je mogoče spremljati ustrezni finančni instrument in obveznice na razvitem in likvidnem trgu, do končnega terminskega tečaja.
Člen 77b
Uskladitvena prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko uporabijo uskladitveno prilagoditev ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja obveznosti življenjskega zavarovanja, vključno z rentami, ki izhajajo iz neživljenjskih zavarovalnih in pozavarovalnih pogodb, kar morajo predhodno odobriti nadzorni organi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
zavarovalnica ali pozavarovalnica je določila portfelj sredstev, sestavljen iz obveznic in drugih sredstev, ki imajo podobne značilnosti denarnih tokov, da bi krila najboljšo oceno portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, in to določitev ohranja v času trajanja obveznosti, razen za namene ohranjanja replikacije pričakovanih denarnih tokov med sredstvi in obveznostmi, kadar so se denarni tokovi bistveno spremenili;
(b)
portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev, in določeni portfelj sredstev sta opredeljena ter se organizirata in upravljata ločeno od drugih dejavnosti institucij, določeni portfelj sredstev pa se ne more uporabiti za kritje izgub iz drugih dejavnosti zadevnih podjetij;
(c)
pričakovani denarni tokovi določenega portfelja sredstev replicirajo vse pričakovane denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v isti valuti, morebitno neujemanje pa ne povzroči bistvenih tveganj glede na tveganja, ki so del zavarovalnega ali pozavarovalnega posla, za katerega se uporabi uskladitvena prilagoditev;
(d)
pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ne privedejo do prihodnjih izplačil premij;
(e)
edina zavarovalna tveganja, povezana s portfeljem zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, so tveganje dolgoživosti, tveganje stroškov, tveganje revizij in tveganje umrljivosti;
(f)
kadar zavarovano tveganje, povezano s portfeljem zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, vključuje tveganje umrljivosti, najboljša ocena portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti ne naraste za več kot 5 % ob udaru tveganja umrljivosti, ki se izračuna v skladu z načeli iz člena 101(2) do (5);
(g)
pogodbe, ki so podlaga za portfelj zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, ne vključujejo opcij za imetnika police ali vključujejo zgolj opcijo odkupa, kadar odkupna vrednost ne presega vrednosti sredstev, vrednotenih v skladu s členom 75, ki krijejo zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti v trenutku, ko se uveljavlja opcija odkupa;
(h)
denarni tokovi določenega portfelja sredstev so fiksni in jih izdajatelji sredstev ali tretje osebe ne morejo spremeniti;
(i)
pri sestavljanju portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti za namene tega odstavka zavarovalne ali pozavarovalne obveznosti zavarovalne ali pozavarovalne pogodbe niso razdeljene v različne dele.
Ne glede na točko (h) prvega pododstavka lahko zavarovalnice ali pozavarovalnice uporabijo sredstva, katerih denarni tokovi so z izjemo odvisnosti od inflacije fiksni, pod pogojem, da ta sredstva replicirajo denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ki so odvisni od inflacije.
Kadar imajo izdajatelji ali tretje strani pravico spremeniti denarne tokove posameznih sredstev z zagotovitvijo zadostnega plačila za vlagatelja, tako da omogočijo enake denarne tokove s ponovno naložbo v sredstva enake ali boljše kreditne kakovosti, pravica do spremembe denarnih tokov ne ukinja možnosti vključitve teh sredstev v določeni portfelj v skladu s točko (h) prvega pododstavka.
2. Zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev za portfelje zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, ne uporabijo ponovno pristopa, ki ne vključuje uskladitvene prilagoditve. Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki uporablja uskladitveno prilagoditev, ne more več izpolnjevati pogojev iz odstavka 1, o tem nemudoma obvesti nadzorni organ in sprejme potrebne ukrepe za ponovno izpolnjevanje teh pogojev. Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica v roku dveh mesecev od datuma neizpolnjevanja ne more ponovno izpolnjevati teh pogojev, pri svojih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih ne sme več uporabljati uskladitvene prilagoditve in je ne sme uporabljati v obdobju nadaljnjih 24 mesecev.
3. Uskladitvena prilagoditev se ne uporablja pri zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih, kadar ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja teh obveznosti vključuje prilagoditev za nestanovitnost na podlagi člena 77d ali prehodni ukrep glede netveganih obrestnih mer na podlagi člena 308c.
Člen 77c
Izračun uskladitvene prilagoditve
1. Za vsako valuto se uskladitvena prilagoditev iz člena 77b izračuna v skladu z naslednjimi načeli:
(a)
uskladitvena prilagoditev mora biti enaka razliki med:
(i)
letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih ali pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti portfelja dodeljenih sredstev v skladu s členom 75;
(ii)
letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere;
(b)
uskladitvena prilagoditev ne sme vključevati temeljnega razmika, ki odraža tveganja, ki jih ohranja zavarovalnica ali pozavarovalnica;
(c)
ne glede na točko (a) se temeljni razmik mora povečati, kadar je treba zagotoviti, da uskladitvena prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto, ki je nižja od naložbenega razreda, ne presega uskladitvenih prilagoditev za sredstva s kreditno kvaliteto naložbenega razreda ter z enako ročnostjo in iz istega razreda sredstev;
(d)
uporaba zunanje kreditne ocene v izračunu uskladitvene prilagoditve mora biti v skladu s členom 111(1)(n).
2. Za namene odstavka 1(b) je temeljni razmik:
(a)
enak vsoti naslednjega:
(i)
kreditnega razmika, ki ustreza verjetnosti neplačila sredstev;
(ii)
kreditnega razmika, ki ustreza pričakovani izgubi, ki je posledica znižanja bonitete sredstev;
(b)
pri izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic ni nižji od 30 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je mogoče ugotoviti na finančnih trgih;
(c)
pri sredstvih, ki niso izpostavljenosti do centralne vlade in centralnih bank držav članic, ni nižji od 35 % dolgoročnega povprečja razmika od netvegane obrestne mere sredstev z isto ročnostjo, kreditno kvaliteto in iz istega razreda, kot je to mogoče ugotoviti na finančnih trgih.
Verjetnost neplačila iz točke (a)(i) prvega pododstavka temelji na dolgoročnih statistikah neplačila, ki so ustrezne za sredstva v zvezi z njihovo ročnostjo, kreditno kvaliteto in razredom.
Kadar iz statistike neplačila iz drugega pododstavka ni mogoče izračunati verodostojnega kreditnega razmika, je temeljni razmik enak deležu dolgoročnega povprečja razmika od osnovne netvegane obrestne mere iz točk (b) in (c).
Člen 77d
Prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere
1. Države članice lahko zahtevajo, da zavarovalnice in pozavarovalnice za uporabo prilagoditve za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere pri izračunu najboljše ocene iz člena 77(2) prej pridobijo odobritev nadzornih organov.
2. Za vsako zadevno valuto prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere temelji na razmiku med obrestno mero, ki bi jo bilo mogoče dobiti iz sredstev, vključenih v referenčni portfelj sredstev zadevne valute, in stopnjami ustrezne časovno strukture netvegane obrestne mere za to valuto.
Referenčni portfelj valute je reprezentativen za sredstva v tej valuti, v katera so zavarovalnice in pozavarovalnice vložile za kritje najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti v tej valuti.
3. Znesek prilagoditve za nestanovitnost za netvegane obrestne mere ustreza 65 % valutnega razmika s popravkom za tveganje.
Valutni razmik s popravkom za tveganje se izračuna kot razlika med razmikom iz odstavka 2 in deležem tega razmika, ki se lahko pripiše realistični oceni pričakovanih izgub ali nepričakovanega kreditnega tveganja ali drugega tveganja pri sredstvih.
Prilagoditev za nestanovitnost se uporabi samo za ustrezne netvegane obrestne mere časovne strukture, ki se ne izračunajo z ekstrapolacijo v skladu s členom 77a. Ekstrapolacija ustrezne netvegane obrestne mere časovne strukture temelji na teh prilagojenih netveganih obrestnih merah.
4. Za vsako zadevno državo se pred uporabo 65 % faktorja prilagodljivost za nestanovitnost za netvegane obrestne mere iz odstavka 3 za valuto te države poveča za razliko med razmikom države s popravkom za tveganje in dvakratnim valutnim razmikom s popravkom za tveganje, vedno kadar je ta razlika pozitivna in je razmik države s popravkom za tveganje večji od 100 baznih točk. Povečana prilagoditev za nestanovitnost se uporabi za izračun najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti produktov, ki so v prodaji na zavarovalniškem trgu te države. Razmik države s popravkom za tveganje se izračuna enako kot valutni razmik s popravkom za tveganje, le da temelji na referenčnem portfelju, ki je reprezentativen za sredstva, v katera so zavarovalnice in pozavarovalnice vložile za kritje najboljše ocene za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti proizvodov, ki so v prodaji na zavarovalniškem trgu te države in izraženi v njeni valuti.
5. Prilagoditev za nestanovitnost se ne uporablja pri zavarovalnih in pozavarovalnih obveznostih, kadar ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene portfelja teh obveznosti vključuje uskladitveno prilagoditev na podlagi člena 77b.
6. Z odstopanjem od člena 101 zahtevani solventnostni kapital ne krije tveganja izgube osnovnih lastnih sredstev, ki je posledica sprememb prilagoditve za nestanovitnost.
Člen 77e
Tehnične informacije, ki jih pripravi Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
1. EIOPA vsaj vsako četrtletje pripravi in objavlja za vsako zadevno valuto naslednje tehnične informacije:
(a)
ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere za izračun najboljše ocene iz člena 77(2), brez uskladitvene prilagoditve ali prilagoditve za nestanovitnost;
(b)
za vsako zadevno ročnost, kreditno kvaliteto in razred sredstev, temeljni razmik za izračun uskladitvene prilagoditve iz člena 77c(1)(b);
(c)
za vsak zadevni nacionalni zavarovalniški trg prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere iz člena 77d(1).
2. Za zagotovitev enotnih pogojev za izračun tehničnih rezervacij in osnovnih lastnih sredstev lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi za vsako zadevno valuto določi tehnične informacije iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti uporabijo navedene informacije.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 301(2).
Komisija na podlagi utemeljenih nujnih razlogov v zvezi z razpoložljivostjo ustreznih časovnih struktur netvegane obrestne mere sprejme izvedbene akte v skladu s postopkom iz člena 301(3), ki se začnejo uporabljati takoj.
3. Kadar Komisija v skladu z odstavkom 2 sprejme tehnične informacije iz odstavka 1, zavarovalnice in pozavarovalnice te informacije uporabijo pri izračunu najboljše ocene v skladu s členom 77, uskladitvene prilagoditve v skladu s členom 77c in prilagoditve za nestanovitnost v skladu s členom 77d.
V zvezi z valutami in nacionalnimi trgi, pri katerih prilagoditev iz odstavka 1(c) ni določena v izvedbenih aktih iz odstavka 2, se za izračun najboljše ocene ne uporabi prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere.
Člen 77f
Pregled ukrepov dolgoročnih jamstev in ukrepov glede tveganja lastniških vrednostnih papirjev
1. EIOPA vsako leto in do 1. januarja 2021 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji poroča o učinku uporabe členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) in členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, ki se sprejmejo na njihovi podlagi.
V tem obdobju nadzorni organi vsako leto EIOPA predložijo naslednje informacije o:
(a)
razpoložljivosti dolgoročnih jamstev pri zavarovalnih produktih na svojih nacionalnih trgih ter ravnanju zavarovalnic in pozavarovalnic kot dolgoročnih vlagateljev;
(b)
številu zavarovalnic in pozavarovalnic, ki uporabljajo uskladitveno prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4), podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodne ukrepe iz členov 308c in 308d;
(c)
učinku, ki ga imajo na finančno stanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev, podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in prehodni ukrepi iz členov 308c in 308d, tako na nacionalni ravni kot za posamezna podjetja, pri katerih se učinek izrazi v anonimni obliki;
(d)
učinku, ki ga imajo na investicijsko obnašanje zavarovalnic in pozavarovalnic uskladitvena prilagoditev, prilagoditev za nestanovitnost, mehanizem simetrične prilagoditve kapitalski zahtevi lastniških vrednostnih papirjev in podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev, ki temelji na trajanju, in ali pomenijo neupravičeno kapitalsko olajšavo;
(e)
učinku morebitnega podaljšanja obdobja sanacije v skladu s členom 138(4) na prizadevanja zavarovalnic in pozavarovalnic za ponovno vzpostavitev primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu;
(f)
kadar zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo prehodne ukrepe iz člena 308c ali 308d, ali ravnajo v skladu z načrti postopnega uvajanja iz člena 308e in pričakovanji manjše odvisnosti od teh prehodnih ukrepov, vključno z ukrepi, ki so jih ali jih predvidoma bodo sprejela ta podjetja in nadzorni organi, z upoštevanjem zakonodajnega okolja zadevne države članice.
2. EIOPA po potrebi po posvetovanju z ESRB Komisiji predloži mnenje o oceni uporabe členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) ter členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, ki se sprejmejo na njihovi podlagi. Oceni se razpoložljivost dolgoročnih jamstev pri zavarovalnih produktih, obnašanje zavarovalnic in pozavarovalnic kot dolgoročnih vlagateljev ter splošna finančna stabilnost.
3. Na podlagi mnenja, ki ga predloži EIOPA, iz odstavka 2 Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2021 ali po potrebi prej. V poročilu se osredotoča zlasti na učinke na:
(a)
varstvo imetnikov polic;
(b)
delovanje in trdnost evropskih zavarovalniških trgov;
(c)
notranji trg ter zlasti konkurenčnost in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na evropskih zavarovalniških trgih;
(d)
obseg, v katerem zavarovalnice in pozavarovalnice še naprej delujejo kot dolgoročni vlagatelji;
(e)
dostopnost in oblikovanje cen rentnih produktov;
(f)
dostopnost in oblikovanje cen konkurenčnih produktov;
(g)
dolgoročne investicijske strategije zavarovalnic v zvezi s produkti, za katere se uporabljata člena 77b in 77c, v razmerju do tistih, ki so povezani z drugimi dolgoročnimi jamstvi;
(h)
izbiro za uporabnika in ozaveščenost uporabnika o tveganju;
(i)
stopnjo razpršenosti zavarovalniških poslov in portfelja sredstev zavarovalnic in pozavarovalnic;
(j)
finančno stabilnost.
Poleg tega se v poročilu opira na izkušnje nadzornih organov v zvezi z uporabo členov 77a do 77e in člena 106, člena 138(4) ter členov 304, 308c in 308d, vključno z delegiranimi ali izvedbenimi akti, sprejetimi na njihovi podlagi.
4. Poročilu Komisije se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi.“;
24.
člen 86 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 86
Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:
(a)
aktuarske in statistične metodologije za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);
(b)
metodologije, načela in tehnike za določanje ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, ki bo uporabljena za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);
(c)
okoliščine, v katerih se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota ali kot vsota najboljše ocene in marže za tveganje ter metode, ki se bodo uporabile, kadar se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota, kakor je navedeno v členu 77(4);
(d)
metode in predpostavke, uporabljene pri izračunu meje tveganja, vključno z določitvijo zneska primernih lastnih sredstev, potrebnih za podporo zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti in kalibracijo mere stroškov kapitala, kakor je navedeno v členu 77(5);
(e)
vrste poslovanja, na podlagi katerih se segmentirajo zavarovalne in pozavarovalne obveznosti za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, kakor je navedeno v členu 80;
(f)
standarde, ki jih je treba doseči glede zagotavljanja ustreznosti, popolnosti in natančnosti podatkov, uporabljenih pri izračunu zavarovalno-tehničnih rezervacij, in posebnih okoliščin, v katerih bi bilo za izračun najboljše ocene primerno uporabiti približke, vključno s pristopi, ki upoštevajo vsak primer posebej, kakor je navedeno v členu 82;
(g)
specifikacije glede zahtev iz člena 77b(1), vključno z metodami, predpostavkami in standardnimi parametri, ki se uporabljajo za izračun učinka udara tveganja umrljivosti iz člena 77b(1)(e);
(h)
specifikacije glede zahtev iz člena 77c, vključno s predpostavkami in metodami, ki se uporabljajo za izračun uskladitvene prilagoditve in temeljnega razmika;
(i)
metode in predpostavke za izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d, vključno s formulo za izračun razmika iz odstavka 2 tega člena.
2. Za dosledno usklajenost v zvezi z metodami za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi:
(a)
metodologije, ki bodo uporabljene za izračun prilagoditve zaradi neplačila nasprotne stranke iz člena 81, namenjene povrnitvi pričakovanih izgub zaradi neplačila nasprotne stranke;
(b)
po potrebi poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih in statističnih metod iz točk (a) in (d) z naravo, obsegom in zahtevnostjo tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice, skupaj z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. Za zagotovitev usklajenih pogojev uporabe člena 77b, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za odobritev uporabe uskladitvene prilagoditve iz člena 77b(1).
EIOPA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do 31. oktobra 2014.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje teh izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
25.
člen 92 se spremeni:
(a)
naslov se nadomesti z naslednjim:
„Delegirani akti ter regulativni in izvedbeni tehnični standardi“;
(b)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Za dosledno harmonizacijo v zvezi z lastnimi sredstvi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi merila za dodelitev nadzorne odobritve pomožnih lastnih sredstev, kakor je določeno v členu 90.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
1a. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, v katerih določi obravnavanje udeležb, v smislu tretjega pododstavka člena 212(2), v finančnih in kreditnih institucijah v zvezi z določitvijo lastnih sredstev.“;
(c)
doda se naslednji odstavek:
„3. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe člena 90 EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za nadzorno odobritev uporabe pomožnega lastniškega kapitala.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
26.
člen 97 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 97
Delegirani akti in regulativni tehnični standardi
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo seznam postavk lastnih sredstev, skupaj s tistimi iz člena 96, za izpolnjevanje meril iz člena 94, ki vsebuje za vsako postavko lastnih sredstev podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.
2. Za dosledno harmonizacijo v zvezi z razvrščanjem lastniškega kapitala EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz odstavka 1.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
Komisija redno pregleduje in po potrebi posodobi seznam iz odstavka 1 glede na razvoj trga.“;
27.
člen 99 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 99
Delegirani akti o primernosti lastnih sredstev
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:
(a)
kvantitativne omejitve iz člena 98(1) in (2);
(b)
prilagoditve, ki jih je treba izvesti, da se izpostavi pomanjkljivosti prenosljivosti tistih postavk lastnih sredstev, ki se lahko uporabijo samo za kritje izgub, ki nastanejo v določenem segmentu obveznosti ali zaradi določenih tveganj (namenska sredstva).“;
28.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 109a
Harmonizirani tehnični prispevki k standardni formuli
1. Za namene izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo organi ESA prek Skupnega odbora pripravijo osnutke izvedbenih tehničnih standardov za razporeditev kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij na objektivno lestvico stopenj kreditne kvalitete, pri čemer uporabijo korake iz člena 111(1)(n).
Skupni odbor organov ESA Komisiji predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 30. junija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
2. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ter za lažji izračun modula tržnega tveganja iz člena 105(5) in modula tveganja neplačila nasprotne stranke iz člena 105(6) ter za oceno tehnik omejevanja tveganja iz člena 101(5) in izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, EIOPA oblikuje izvedbene tehnične standarde glede:
(a)
seznamov regionalnih vlad in lokalnih organov, izpostavljenost do katerih se obravnava kot izpostavljenost do centralne vlade, pod jurisdikcijo katere so bile ustanovljene, če ni nobene razlike v tveganju med temi vrstami izpostavljenosti, zato ker ima prva posebna pooblastila za pridobivanja prihodkov ter zaradi obstoja posebnih institucionalnih ureditev, ki zmanjšujejo tveganje neplačila;
(b)
indeksa lastniških vrednostnih papirjev iz člena 106(2), v skladu z natančnimi merili, določenimi na podlagi člena 111(1)(c) in (o);
(c)
prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, in podmodul deviznega tveganja iz člena 105(5), v skladu z natančnimi merili za prilagoditve za valute, vezane na euro, za namen lažjega izračuna podmodula deviznega tveganja, kakor je določen na podlagi člena 111(1)(p).
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. EIOPA vsaj vsako četrtletje objavi tehnične informacije, vključno z informacijami o simetrični prilagoditvi iz člena 106.
4. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena in za lažji izračun modula tveganja zdravstvenega zavarovanja iz člena 105(4), EIOPA z upoštevanjem izračunov nadzornih organov zadevnih držav članic oblikuje osnutke izvedbenih tehničnih standardov glede standardnih odstopanj v zvezi s posebnimi nacionalnimi zakonodajnimi ukrepi držav članic, ki dovoljujejo delitev zneskov škod za zdravstveno tveganje med zavarovalnicami in pozavarovalnicami in ki izpolnjujejo merila iz odstavka 5 in morebitna dodatna merila, določena z delegiranimi akti.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. junija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
5. Izvedbeni tehnični standardi iz odstavka 4 se uporabijo samo za nacionalne zakonodajne ukrepe držav članic, ki dovoljujejo delitev zneskov škod za zdravstveno tveganje med zavarovalnicami in pozavarovalnicami in ki izpolnjujejo naslednja merila:
(a)
mehanizem za izmenjavo zahtevkov je pregleden in v celoti vnaprej določen pred letnim obdobjem, za katero velja;
(b)
mehanizem za izmenjavo zahtevkov, število zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu za izravnavo zdravstvenega tveganja (HRES), in značilnosti tveganja podjetja za HRES zagotavljajo, da je za vsako podjetje, ki sodeluje v tem sistemu, nestanovitnost letnih izgub poslovne dejavnosti, za katero velja sistem HRES, bistveno manjša, tako glede premije kot glede rezervacije neživljenjskega zavarovanja;
(c)
zdravstveno zavarovanje, za katerega velja sistem HRES, je obvezno in služi kot delna ali popolna alternativa zdravstvenemu kritju, ki ga zagotavljajo sistemi socialne varnosti;
(d)
v primeru neplačila zavarovalnic, ki sodelujejo v sistemu HRES, ena ali več vlad držav članic v celoti jamčijo kritje zahtevkov zavarovanca za zavarovalni posel, ki ga ureja sistem HRES.
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, s katerimi določi dodatna merila za ureditev nacionalnih zakonodajnih ukrepov ter metodologijo in zahteve za izračun standardnih odstopanj iz odstavka 4 tega člena.“;
29.
člen 111 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 111
Delegirani akti in regulativni in izvedbeni tehnični standardi v zvezi s členi 103 do 109
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo:
(a)
standardno formulo v skladu s členi 101 in 103 do 109;
(b)
podmodule za natančnejše kritje tveganj, ki spadajo v posamezne module tveganja iz člena 104 kot tudi morebitne kasnejše dopolnitve;
(c)
metode, predpostavke in standardne parametre, ki bodo kalibrirani glede na stopnjo zaupanja iz člena 101(3) in uporabljeni za izračun posameznih modulov tveganja ali podmodulov osnovnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz členov 104, 105 in 304, mehanizem simetričnega prilagajanja in ustrezno časovno obdobje, izraženo v številu mesecev, kakor je navedeno v členu 106, ter primeren pristop za vključevanje metode iz člena 304 pri zahtevanem solventnostnem kapitalu, kot je izračunan v skladu s standardno formulo;
(d)
korelacijske parametre, če je potrebno tudi tiste iz Priloge IV, in postopke za posodobitev teh parametrov;
(e)
če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo tehnike za ublažitev tveganja, metode in predpostavke, ki bodo uporabljene za oceno sprememb v profilu tveganj zadevnega podjetja in za prilagoditev izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala;
(f)
kakovostna merila, ki jih morajo izpolnjevati tehnike za ublažitev tveganja iz točke (e) za zagotovitev dejanskega prenosa tveganja na tretjo stranko;
(fa)
metodo in parametre, ki se uporabijo za ocenjevanje kapitalske zahteve za tveganje neplačila nasprotne stranke v primeru izpostavljenosti do kvalificiranih centralnih nasprotnih strank, ti parametri pa zagotavljajo skladnost z obravnavo teh vrst izpostavljenosti v primeru kreditnih in finančnih institucij v smislu točk 1 in 26 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;
(g)
metode in parametre, ki bodo uporabljeni za oceno zahtevanega kapitala za operativno tveganje iz člena 107, vključno z odstotkom iz člena 107(3);
(h)
metode in popravke, ki se uporabijo za odražanje zmanjšane možnosti za razpršitev tveganja zavarovalnic in pozavarovalnic v povezavi z namenskimi sredstvi;
(i)
metodo, ki bo uporabljena za izračun prilagoditve zaradi absorpcijskih možnosti izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij ali odloženih davkov iz člena 108;
(j)
podskupino standardnih parametrov v modulih tveganj življenjskega, neživljenjskega in zdravstvenega zavarovanja, ki jo lahko nadomestijo parametri, specifični za posamezno podjetje, iz člena 104(7);
(k)
standardizirane metode, ki jih bodo uporabile zavarovalnice in pozavarovalnice za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, iz točke (j), in kakršna koli merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov, ki jih je treba izpolnjevati, preden se izda nadzorna odobritev, skupaj s postopkom za tako odobritev;
(l)
poenostavljene izračune, namenjene specifičnim podmodulom in modulom tveganja, kot tudi merila, ki jih morajo zavarovalnice in pozavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami, izpolnjevati, da lahko uporabijo takšno poenostavitev, kakor je določena v členu 109;
(m)
pristop, ki bo uporabljen v povezavi s povezanimi podjetji v smislu člena 212 pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala, zlasti pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz člena 105(5), ob upoštevanju možnega zmanjšanja nestanovitnosti vrednosti navedenih povezanih podjetij zaradi strateške narave teh naložb in vpliva, ki ga imajo udeležena podjetja na navedena povezana podjetja;
(n)
kako uporabiti kreditne ocene zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala v skladu s standardno formulo in razporedu zunanjih kreditnih ocen na lestvico stopenj kreditne kvalitete iz člena 109a(1), kar bo v skladu z uporabo kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij pri izračunu kapitalskih zahtev za kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, in finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(26) navedene uredbe;
(o)
podrobna merila za indeks lastniških vrednostnih papirjev iz člena 109a(2)(c);
(p)
podrobna merila za prilagoditve, potrebne za valute, vezane na euro, za olajšanje izračuna podmodula deviznega tveganja iz člena 109a(2)(d);
(q)
pogoje za kategorizacijo regionalnih vlad in lokalnih organov iz člena 109a(2)(a).
2. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za nadzorno odobritev uporabe parametrov za posamezno podjetje iz točke (k) odstavka 1.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. Komisija do 31. decembra 2020 oceni ustreznost metod, predpostavk in standardnih parametrov, uporabljenih pri izračunu standardne formule zahtevanega solventnostnega kapitala. Upošteva zlasti uspešnost vseh razredov sredstev in finančnih instrumentov, obnašanje vlagateljev glede teh sredstev in finančnih instrumentov ter razvoj dogodkov pri oblikovanju mednarodnih standardov na področju finančnih storitev. Pri pregledu se lahko da prednost nekaterim razredom sredstev. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži poročilo skupaj s predlogi za spremembo te direktive ali delegiranih ali izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te direktive.
4. Za dosledno harmonizacijo v zvezi z zahtevanim solventnostnim kapitalom EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev količinskih omejitev in meril primernosti sredstev, kadar podmodul teh tveganj ne zajema ustrezno.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
Ti regulativni tehnični standardi se uporabljajo za sredstva, ki krijejo zavarovalno-tehnične rezervacije, ne pa za sredstva v zvezi s pogodbami življenjskega zavarovanja, če naložbeno tveganje nosijo imetniki polic. Te standarde pregleduje Komisija v povezavi z razvojem standardne formule in finančnih trgov.“;
30.
člen 114 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 114
Delegirani akti in izvedbeni tehnični standardi v zvezi z notranjimi modeli zahtevanega solventnostnega kapitala
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:
(a)
prilagoditve, ki jih je treba izvesti pri standardih iz členov 120 do 125 glede na omejeno področje uporabe delnega notranjega modela;
(b)
način, na katerega se delni notranji model v celoti vključi v standardno formulo zahtevanega solventnostnega kapitala iz člena 113(1)(c), in zahteve glede uporabe alternativnih tehnik vključevanja.
2. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za:
(a)
odobritev notranjega modela v skladu s členom 112 in
(b)
odobritev večjih sprememb notranjega modela in sprememb politike spreminjanja notranjega modela, kakor je navedeno v členu 115.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
31.
člen 127 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 127
Delegirani akti v zvezi s členi 120 do 126
Komisija v skladu s členom 301a v zvezi s členi 120 do 126, da bi izboljšala ocenjevanje profila tveganj in upravljanje poslovanja zavarovalnic in pozavarovalnic, sprejme delegirane akte v zvezi z uporabo mednarodnih modelov po vsej Uniji.“;
32.
člen 129 se spremeni:
(a)
v odstavku 1(d) se točke (i), (ii) in (iii) nadomestijo z naslednjim:
„(i)
2 500 000 EUR za zavarovalnice, ki opravljajo posle neživljenjskih zavarovanj, vključno z lastnimi zavarovalnicami, razen v primeru, ko so krita vsa ali nekatera tveganja, vključena v eno od zavarovalnih vrst od 10 do 15, naštetih v delu A Priloge I; v tem primeru znesek ne sme biti nižji od 3 700 000 EUR;
(ii)
3 700 000 EUR za življenjske zavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami;
(iii)
3 600 000 EUR za pozavarovalnice, razen v primeru lastnih pozavarovalnic, pri katerih zahtevani minimalni kapital ne sme biti nižji od 1 200 000 EUR;“;
(b)
drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
„Države članice svojim nadzornim organom dovolijo, da v obdobju, ki se konča najpozneje 31. decembra 2017, od zavarovalnice ali pozavarovalnice zahtevajo, da delež iz prvega pododstavka uporabijo izključno za zahtevani solventnostni kapital podjetja, ki se izračuna v skladu s pododdelkom 2 oddelka 4 poglavja VI.“;
(c)
v odstavku 4 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
„Za namene izračuna mejnih vrednosti iz odstavka 3 podjetjem ni treba izračunati zahtevanega solventnostnega kapitala za vsako četrtletje.“;
(d)
v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„5. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavki 1 do 4.“;
33.
člen 130 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 130
Delegirani akti
Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301a sprejme delegirane akte, ki določajo izračun zahtevanega minimalnega kapitala iz členov 128 in 129.“;
34.
v prvem odstavku člena 131 se datuma „31. oktobra 2012“ in „31. oktobra 2013“ nadomestita z „31. decembra 2015“ in „31. decembra 2016“;
35.
člen 135 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 135
Delegirani akti in regulativni tehnični standardi za kvalitativne zahteve
1. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo kvalitativne zahteve na naslednjih področjih:
(a)
opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje tveganj, ki izhajajo iz naložb v povezavi s prvim pododstavkom člena 132(2);
(b)
opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje posebnih tveganj, ki izhajajo iz naložb v izvedene instrumente in sredstva iz drugega pododstavka člena 132(4) ter določitev, koliko taka sredstva prispevajo k zmanjšanju tveganj ali učinkovitemu upravljanju portfelja, kakor je navedeno v tretjem pododstavku člena 132(4).
2. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo:
(a)
zahteve, ki jih morajo izpolniti podjetja, ki preoblikujejo posojila v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji ali sponzorji), da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vlaga v takšne vrednostne papirje ali instrumente, izdane po 1. januarju 2011, vključno z zahtevami, ki zagotavljajo, da originator, sponzor ali prvotni posojilodajalec trajno zadrži pomemben neto ekonomski delež v višini vsaj 5 %;
(b)
kvalitativne zahteve, ki jih morajo izpolniti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki vlagajo v takšne vrednostne papirje ali instrumente;
(c)
specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži sorazmerna dodatna kapitalska zahteva, kadar so bile kršene zahteve iz točk (a) in (b) tega odstavka, brez poseganja v člen 101(3).
3. Za dosledno harmonizacijo v zvezi z odstavkom 2(c) EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se natančno opredeli metodologija za izračun v njem navedene sorazmerne dodatne kapitalske zahteve.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
36.
v členu 138 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. V primeru izjemnih težkih razmer, ki vplivajo na zavarovalnice in pozavarovalnice, ki imajo pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, kot jih razglasi EIOPA, in po potrebi po posvetovanju z ESRB, lahko nadzorni organ za prizadeta podjetja podaljša obdobje iz drugega pododstavka odstavka 3 za največ sedem let, ob upoštevanju vseh relevantnih dejavnikov, tudi povprečnega trajanja zavarovalno-tehničnih rezervacij.
Brez poseganja v pooblastila EIOPA po členu 18 Uredbe (EU) št. 1094/2010 EIOPA za namene tega odstavka na zahtevo zadevnega nadzornega organa razglasi obstoj izjemnih težkih razmer. Zadevni nadzorni organ lahko vloži prošnjo, če je malo verjetno, da bo zavarovalnica ali pozavarovalnica, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadeti panogi, izpolnila zahteve iz odstavka 3. Izjemne težke razmere obstajajo, če na finančno stanje zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki ima pomemben delež na trgu ali v prizadetih vrstah poslovanja, resno ali negativno vpliva eden ali več naslednjih pogojev:
(a)
padec na finančnih trgih, ki je nepredviden, oster in precejšen;
(b)
okolja z dolgotrajno nizko obrestno mero;
(c)
huda nesreča z velikim učinkom.
EIOPA v sodelovanju z zadevnim nacionalnim nadzornim organom redno ocenjuje, ali pogoji iz drugega odstavka še obstajajo. EIOPA v sodelovanju z zadevnim nadzornim organom razglasi konec izjemno težkih razmer.
Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica svojemu nadzornemu organu vsake 3 mesece predloži poročilo o napredku, v katerem opredeli sprejete ukrepe in napredek pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanje profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu.
Podaljšanje obdobja iz prvega pododstavka se prekliče, če je iz poročila o napredku razvidno, da ni bistvenega napredka pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju profila tveganja z namenom izpolnitve zahteve po solventnostnem kapitalu od datuma, ko je bilo ugotovljeno, da zahteva po solventnostnem kapitalu ni izpolnjena do datuma predložitve poročila o napredku.“;
37.
člen 143 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 143
Delegirani akti in regulativni tehnični standardi glede člena 138(4)
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki dopolnijo primere izjemno težkih razmer ter opredeljujejo dejavnike in merila, ki jih mora upoštevati EIOPA, kadar razglasi obstoj izjemno težkih razmer, in nadzorni organi, kadar določajo podaljšanje obdobja sanacije v skladu s členom 138(4).
2. Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi s členom 138(2), členom 139(2) in členom 141 EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da opredeli sanacijski načrt iz člena 138(2) ter finančni načrt iz člena 139(2) in v zvezi s členom 141, pri čemer stori vse potrebno, da se izogne procikličnim učinkom.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
38.
člen 149 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 149
Spremembe v vrsti nevarnosti ali obveznosti
Za spremembe podatkov iz člena 147, ki jih zavarovalnica namerava izvesti, velja postopek iz členov 147 in 148.“;
39.
člen 155 se nadomesti z naslednjim:
(a)
v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
„Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so prenesena v navedenem členu.“;
(b)
odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
„9. Države članice Komisijo in EIOPA obvestijo o številu in vrsti primerov, v katerih so bila zavrnjena dovoljenja v skladu s členoma 146 in 148, ali kateri ukrepi so bili sprejeti v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena.“;
40.
v členu 158(2) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:
„Poleg tega lahko nadzorni organ matične države članice ali države članice gostiteljice zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“;
41.
člen 159 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 159
Statistični podatki o čezmejnih dejavnostih
Vsaka zavarovalnica obvesti pristojni nadzorni organ svoje matične države članice o zneskih premij, odškodninskih zahtevkov in provizij, posebej za transakcije, izvedene iz naslova pravice do ustanavljanja, in tistih, ki so izvedene iz naslova svobode opravljanja storitev, brez odbitka pozavarovanja, po državi članici, in sicer:
(a)
za neživljenjsko zavarovanje, po vrstah poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom;
(b)
za življenjsko zavarovanje, za vsako vrsto poslovanja, v skladu z ustreznim delegiranim aktom.
Kar zadeva vrsto 10 iz dela A Priloge I, razen prevoznikove odgovornosti, zadevno podjetje navedeni nadzorni organ obvesti tudi o pogostosti in povprečnih stroških zahtevkov.
Nadzorni organ matične države članice v primernem času predloži podatke iz prvega in drugega pododstavka nadzornim organom vsake države članice, ki to zahteva.“;
42.
člen 172 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 172
Enakovrednost pri dejavnosti pozavarovanja
1. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali se režim solventnosti tretje države, uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I.
2. Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim tretje države, ki se uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz naslova I te direktive.
Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima za nadzor skupin iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
3. Kadar se v skladu z odstavkom 2 režim solventnosti tretje države šteje za enakovrednega režimu, ki je določen v tej direktivi, se pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji, ki imajo sedež v tej tretji državi, obravnavajo na enak način, kot pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetjem, ki je pridobilo dovoljenje v skladu s to direktivo.
4. Z odstopanjem od odstavka 2, in tudi če merila, določena v skladu z odstavkom 1, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim solventnosti tretje države, uporabljen za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:
(a)
se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala režim solventnosti, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 2, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti;
(b)
je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a);
(c)
je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a);
(d)
ima režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti;
(e)
je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi;
(f)
ima neodvisen sistem nadzora in
(g)
je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi.
Delegirani akti o začasni enakovrednosti upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Ti delegirani akti se redno revidirajo na podlagi poročil o napredku zadevne tretje države, ki se vsako leto predložijo Komisiji, da jih oceni. EIOPA pomaga Komisiji pri oceni teh poročil.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo pogoje iz prvega pododstavka.
5. Omejeno obdobje iz prvega pododstavka odstavka 4 se konča 31. decembra 2020 ali na datum, na katerega se v skladu z odstavkom 2 nadzorni režim te tretje države šteje za enakovrednega tistemu, ki je določen v naslovu I, kar je prej.
To obdobje se lahko podaljša do največ enega leta, kadar EIOPA in Komisija potrebujeta več časa za ocenjevanje enakovrednosti za namene odstavka 2.
6. Pozavarovalne pogodbe, sklenjene s podjetji s sedežem v tretji državi, katere nadzorni režim se šteje za začasno enakovrednega v skladu z odstavkom 4, se obravnavajo enako kot tiste v odstavku 3. Člen 173 se uporablja tudi za pozavarovalnice s sedežem v tretji državi, katere nadzorni režim se šteje za začasno enakovrednega v skladu z odstavkom 4.“;
43.
člen 176 se nadomesti:
„Člen 176
Informacije držav članic Komisiji in EIOPA
Nadzorni organi držav članic obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe drugih držav članic o vseh dovoljenjih neposrednega ali posrednega hčerinskega podjetja enega ali več matičnih podjetij, ki jih ureja pravo tretje države.
Iz teh informacij je razvidna tudi struktura zadevne skupine.
Kadar podjetje, ki ga ureja pravo tretje države, pridobi tolikšen delež v zavarovalnici ali pozavarovalnici, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, da bi ta zavarovalnica ali pozavarovalnica postala hčerinsko podjetje tega podjetja iz tretje države, nadzorni organi matične države članice obvestijo Komisijo, EIOPA in nadzorne organe druge države članice.“;
44.
v členu 177 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice obvestijo Komisijo in EIOPA o vseh splošnih težavah, s katerimi se srečujejo njihove zavarovalnice ali pozavarovalnice pri ustanavljanju in opravljanju dejavnosti v tretji državi.“;
45.
v členu 210 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo določbe iz odstavka 1 tega člena glede spremljanja, upravljanja in nadzora nevarnosti, ki izhajajo iz dejavnosti končnega pozavarovanja.“;
46.
v členu 211 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
„2. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo naslednja merila za nadzorno odobritev:
(a)
področje uporabe dovoljenja;
(b)
obvezne pogoje, ki se vključijo v vse izdane pogodbe;
(c)
zahteve glede sposobnosti in primernosti, kot jih določa člen 42, za osebe, ki vodijo namenske družbe;
(d)
primerne zahteve za delničarje ali člane, ki imajo kvalificiran delež v namenski družbi;
(e)
zanesljive upravne in računovodske postopke, ustrezne mehanizme notranjega nadzora in zahteve za obvladovanje tveganja;
(f)
zahteve po računovodskih, bonitetnih in statističnih podatkih;
(g)
zahteve glede solventnosti.
2a. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe člena 211(1) in (2) EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke za dodelitev nadzorne odobritve za ustanovitev namenskih družb, ter za določitev formatov in modelov, ki se uporabijo za namene točke (f) odstavka 2.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 31. oktobra 2014.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
2b. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja člena 211(1) in (2) lahko EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev postopkov za sodelovanje in izmenjavo informacij med nadzornimi organi, kadar je namenska družba, ki prevzame tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ustanovljena v državi članici, ki ni država članica, v kateri je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila dovoljenje.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. Za namenske družbe, ki so pridobile dovoljenje pred 31. decembrom 2015, se uporablja pravo države članice, ki je odobrila namensko družbo. Kljub temu pa se uporabljajo za katero koli novo dejavnost, ki jo začne opravljati takšna namenska družba po tem datumu, odstavki 1, 2 in 2a.“;
47.
v členu 212(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:
„(e)
‚kolegij nadzornikov‘ pomeni stalno, vendar prilagodljivo sestavo za sodelovanje, usklajevanje in poenostavitev sprejemanja odločitev v zvezi z nadzorom skupine;“;
48.
člen 216 se spremeni:
(a)
odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:
„V takem primeru nadzorni organ svojo odločitev utemelji nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).
Smiselno se uporabljajo členi 218 do 258 na podlagi odstavkov 2 do 6 tega člena.“;
(b)
v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Nadzorni organ take odločitve utemelji podjetju in nadzorniku skupine. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“;
(c)
odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
„7. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“;
49.
člen 217 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
„V tem primeru nadzorni organi pojasnijo svoj dogovor nadzorniku skupine in končnemu matičnemu podjetju na ravni Unije. Nadzornik skupine obvesti kolegij nadzornikov v skladu s členom 248(1)(a).“;
(b)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1 tega člena.“;
50.
člen 227 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 227
Enakovrednost v zvezi z zavarovalnicami in pozavarovalnicami tretjih držav
1. Pri izračunu solventnosti skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici tretje države, v skladu s členom 233 se ta zavarovalnica ali pozavarovalnica tretje države samo za namene izračuna obravnava kot povezana zavarovalnica ali pozavarovalnica.
Kadar tretja država, kjer je sedež tega podjetja, zahteva dovoljenje in zavarovalnici ali pozavarovalnici naloži režim solventnosti, ki je vsaj enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, lahko države članice določijo, da se pri izračunu v zvezi s to zavarovalnico ali pozavarovalnico upoštevajo zahtevani solventnostni kapital in lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za ta zahtevani solventnostni kapital, kakor jih določa zadevna tretja država.
2. Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 ali 5 tega člena, preverjanja v zvezi s tem, ali je režim tretje države vsaj enakovreden, izvaja nadzornik skupine na zahtevo udeleženega podjetja ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga nadzorniku skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.
Nadzornik skupine se ob pomoči EIOPA posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi pred sprejetjem sklepa o enakovrednosti. Ta sklep se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 3. Nadzornik skupine ne sprejme nobenega sklepa v zvezi s tretjo državo, ki je v nasprotju s kakršnim koli sklepom v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
Kadar se nadzorni organi ne strinjajo s sklepom, sprejetim v skladu z drugim pododstavkom, lahko to zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko nadzornik skupine poda obvestilo o sklepu. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
3. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.
4. Če tretja država v celoti izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 3, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je nadzorni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.
Ti delegirani akti se redno pregledujejo, da se upoštevajo vse bistvene spremembe nadzornega režima iz poglavja VI naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
5. Z odstopanjem od odstavka 4, in tudi kadar merila, določena v skladu z odstavkom 3, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za obdobje iz odstavka 6, v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010, sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je režim nadzora tretje države, uporabljen za podjetja, ki imajo sedež v tej tretji državi, začasno enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I, kadar:
(a)
je mogoče dokazati, da je v tretji državi trenutno v veljavi režim solventnosti, ki ga je mogoče oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 4, ali da tretja država tak režim lahko sprejme in uporabi;
(b)
ima tretja država režim solventnosti, ki temelji na tveganju ter določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti in zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti;
(c)
pravo tretje države načeloma omogoča sodelovanje in izmenjavo zaupnih informacij z EIOPA in z nadzornimi organi;
(d)
ima tretja država neodvisen sistem nadzora in
(e)
je tretja država določila obveznost varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu svojega nadzornega organa.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
6. Začetno obdobje začasne enakovrednosti iz odstavka 5 traja 10 let, razen če je bil pred iztekom tega obdobja:
(a)
ta delegirani akt preklican ali
(b)
je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 4 z učinkom, da se nadzorni režim tretje države šteje za enakovrednega režimu iz poglavja VI naslova I.
Začasna enakovrednost se podaljšuje za dodatna obdobja 10 let, izpolnjena pa morajo biti merila iz odstavka 5. Komisija vse takšne delegirane akte sprejema v skladu s členom 301a, v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 pa ji pri tem pomaga EIOPA.
Delegirani akti o določitvi začasnih enakovrednosti upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Take delegirane akte redno pregleduje Komisija. Pri oceni teh odločitev Komisiji pomaga EIOPA. Komisija o vseh pregledih obvešča Evropski parlament in mu poroča o svojih ugotovitvah.
7. Kadar je bil v skladu z odstavkom 5 sprejet delegirani akt, ki določi, da je nadzorni režim tretje države začasno enakovreden, ta tretja država šteje kot enakovredna za namene drugega pododstavka odstavka 1.“;
51.
člen 231 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 231
Notranji model skupine
1. V primeru vloge za dovoljenje za izračun konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine in zahtevanega solventnostnega kapitala zavarovalnice in pozavarovalnice v skupini na podlagi notranjega modela, ki ga predložijo zavarovalnica ali pozavarovalnica in njena povezana podjetja, ali ga skupaj vložijo povezana podjetja zavarovalnega holdinga, zadevni nadzorni organi sodelujejo, da odločijo, ali izdajo to dovoljenje, ter določijo morebitne pogoje, ki veljajo zanj.
Vloga iz prvega pododstavka se predloži nadzorniku skupine.
Nadzornik skupine obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.
2. Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v šestih mesecih po tem, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek.
3. Če v šestmesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, in sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po koncu šestmesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA.
Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Šestmesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
4. EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
5. Kadar zadevni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzornik skupine prosilcu posreduje dokument s skrbno utemeljeno odločitvijo.
6. Kadar zadevni nadzorni organi v šestih mesecih od datuma, ko skupina prejme popolno vlogo, ne sprejmejo skupne odločitve, nadzornik skupine sam sprejme odločitev v zvezi z vlogo.
Nadzornik skupine ustrezno upošteva morebitna stališča in pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi izrazijo v navedenem obdobju šestih mesecev.
Nadzornik skupine posreduje dokument s svojo skrbno utemeljeno odločitvijo prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom.
Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
7. Kadar kateri od zadevnih nadzornih organov meni, da profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pod njegovim nadzorom, znatno odstopa od predpostavk, na katerih temelji notranji model, odobren na ravni skupine, in če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta nadzorni organ v skladu s členom 37 odloči, da se zahtevanemu solventnostnemu kapitalu te zavarovalnice ali pozavarovalnice, izračunanemu na podlagi takega modela, naloži kapitalski pribitek.
V izjemnih okoliščinah, ko tak kapitalski pribitek ne bi bil primeren, lahko nadzorni organ zahteva, da zadevno podjetje svoj zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli iz pododdelkov 1 in 2 oddelka 4 poglavja VI naslova I. V skladu s primeri iz točk (a) in (c) člena 37(1) lahko nadzorni organ zahtevanemu solventnostnemu kapitalu zavarovalnice ali pozavarovalnice naloži kapitalski pribitek, izračunan na podlagi standardne formule.
Nadzorni organ vsako odločitev iz prvega in drugega pododstavka obrazloži zavarovalnici in pozavarovalnici ter drugim članom kolegija nadzornikov.
EIOPA lahko izda smernice za zagotovitev trajne in dosledne uporabe tega odstavka.“;
52.
v prvem odstavku člena 232 se uvodni del nadomesti z naslednjim:
„Pri ugotavljanju, ali konsolidirani zahtevani solventnostni kapital skupine ustrezno upošteva profil tveganja skupine, je nadzornik skupine pozoren zlasti na kateri koli primer, v katerem se lahko na ravni skupine pojavijo okoliščine iz točk (a) do (d) člena 37(1), zlasti kadar:“;
53.
v členu 232 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
„Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“;
54.
v členu 233(6) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Člen 37(1) do (5) se smiselno uporablja skupaj z delegiranimi akti in izvedbenimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 37(6), (7) in (8).“;
55.
člen 234 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 234
Delegirani akti v zvezi s členi 220 do 229 in 230 do 233
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo tehnična načela in metode iz členov 220 do 229 ter uporabo členov 230 do 233, pri čemer se upošteva ekonomska specifičnost posameznih pravnih struktur.“;
56.
člen 237 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 237
Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: odločitev v zvezi z vlogo
1. V primeru vlog za dovoljenje za uporabo pravil iz členov 238 in 239 se zadevni nadzorni organi v kolegiju nadzornikov ob polnem sodelovanju odločijo, ali bodo odobrili zahtevano dovoljenje, in določijo morebitne druge pogoje, ki naj veljajo za to dovoljenje.
Vloga iz prvega pododstavka se vloži samo pri nadzornem organu, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju. Ta nadzorni organ obvesti druge člane kolegija nadzornikov in jim nemudoma predloži popoln zahtevek.
2. Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v treh mesecih po tem, ko vsi nadzorni organi v kolegiju nadzornikov prejmejo popolno vlogo.
3. Če v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, nadzorni organ odloži svojo odločitev in počaka na odločitev, ki jo lahko sprejme EIOPA v skladu s členom 19(3) navedene uredbe, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po izteku trimesečnega obdobja ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži EIOPA.
Če se v skladu s členom 41(2) in (3) ter členom 44(1)(3) Uredbe (EU) št. 1094/2010 zavrne odločitev, ki jo predlaga odbor, nadzornik skupine sprejme končno odločitev. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
4. EIOPA lahko pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe postopka skupnega odločanja iz odstavka 2 v zvezi z vlogami za dovoljenje iz odstavka 1, da se poenostavi sprejemanje skupnih odločitev.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
5. Kadar zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev iz odstavka 2, nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, posreduje prosilcu dokument z utemeljitvijo. Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.
6. Če zadevni nadzorni organi v trimesečnem obdobju iz odstavka 2 ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z vlogo nadzornik skupine.
V navedenem obdobju nadzornik skupine upošteva naslednje:
(a)
morebitna stališča in pomisleke zadevnih nadzornih organov;
(b)
morebitne pomisleke zadevnih nadzornih organov v kolegiju nadzornikov.
Odločitev obsega utemeljitev ter razlago morebitnega občutnega odstopanja od pomislekov, ki jih izrazijo drugi zadevni nadzorni organi. Nadzornik skupine izvod odločitve posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.“;
57.
v členu 238 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Kolegij nadzornikov naredi vse, kar je v njegovi moči, da doseže sporazum o predlogu nadzornega organa, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, ali o drugih morebitnih ukrepih.
Ta sporazum velja za dokončnega in ga morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.“;
58.
v členu 238 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
„5. Kadar se nadzorni organ in nadzornik skupine ne strinjata, lahko kateri koli izmed teh nadzornikov v enem mesecu po predlogu nadzornega organa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč. V tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve. Enomesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe. Po izteku enomesečnega obdobja iz tega pododstavka, ali če je bil v skladu z odstavkom 4 tega člena v okviru kolegija dosežen dogovor, se zadeva ne predloži EIOPA.
Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19 navedene uredbe sprejme EIOPA, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA.
Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.
Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“;
59.
v členu 239 se doda naslednji odstavek:
„4. Nadzorni organ ali nadzornik skupine lahko v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 zadevo predloži EIOPA in zahteva njegovo pomoč, kadar se ne strinjata glede naslednjega:
(a)
odobritve sanacijskega načrta, vključno z morebitnim podaljšanjem obdobja sanacije, v obdobju štirih mesecev iz odstavka 1, ali
(b)
odobritve predlaganih ukrepov v enomesečnem obdobju iz odstavka 2.
V teh primerih lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu, in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve.
Zadeva se ne sme predložiti EIOPA:
(a)
po koncu štirimesečnega oziroma enomesečnega obdobja iz prvega pododstavka;
(b)
če je v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 ali drugim pododstavkom odstavka 2 v okviru kolegija dosežen dogovor;
(c)
v primeru izrednih razmer, kakor je določeno v odstavku 2.
Štirimesečno oziroma enomesečno obdobje se šteje kot obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme EIOPA, ter svojo končno odločitev sprejme v skladu s to odločitvijo. Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.
V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.
Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“;
60.
člen 241 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 241
Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: delegirani akti
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo:
(a)
merila za presojo, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 236;
(b)
merila za presojo o tem, kaj so izredne razmere v skladu s členom 239(2);
(c)
postopke, ki se jih morajo držati nadzorni organi pri izmenjavi podatkov, uveljavljanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti v skladu s členi 237 do 240.“;
61.
v členu 242 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Do 31. decembra 2017 Komisija oceni uporabo naslova III, zlasti sodelovanje nadzornih organov v kolegiju nadzornikov in njegovo funkcionalnost ter nadzorne prakse glede določanja kapitalskih pribitkov, in predstavi poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj s predlogi za spremembo te direktive.“;
62.
v členu 242(2) se datum „31. oktobra 2015“ nadomesti z datumom „31. decembra 2018“;
63.
v členu 244 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve znatne koncentracije tveganja.
5. Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom koncentracije tveganja lahko EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobno opredelijo znatne koncentracije tveganja in določijo ustrezni pragi za namene odstavka 3.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
6. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za obrazce in predloge za poročanje o teh koncentracijah tveganja za namene odstavka 2.
EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do 30. septembra 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
64.
v členu 245 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Komisija za namene odstavkov 2 in 3 tega člena v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve večje transakcije znotraj skupine.
5. Za zagotovitev dosledne harmonizacije v zvezi z nadzorom transakcij znotraj skupine lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za podrobno opredelitev večje transakcije znotraj skupine za namene odstavka 3.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
6. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena lahko EIOPA pripravi osnutke tehničnih izvedbenih standardov za postopke, obrazce in predloge za poročanje o teh transakcijah znotraj skupine za namene odstavka 2.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
65.
v členu 247 se odstavki 3 do 7 nadomestijo z naslednjim:
„3. V posebnih primerih lahko na zahtevo katerega koli drugega nadzornega organa zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev o odstopanju od meril iz odstavka 2, kadar bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju strukture skupine in relativne pomembnosti dejavnosti zavarovalnic in pozavarovalnic v različnih državah, in za nadzornika skupine določijo drug nadzorni organ.
V ta namen lahko kateri koli od zadevnih nadzornih organov zahteva, da se prične razprava o tem, ali so merila iz odstavka 2 ustrezna. Ta razprava ne poteka pogosteje kot enkrat letno.
Zadevni nadzorni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v treh mesecih po zahtevi za razpravo dosežejo skupno odločitev o izbiri nadzornika skupine. Pred odločitvijo dajo zadevni nadzorni organi skupini možnost, da izrazi svoje mnenje.
Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in navede vse razloge.
4. Če v trimesečnem obdobju iz tretjega pododstavka odstavka 3 kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010, zadevni nadzorni organi odložijo svojo skupno odločitev in počakajo na morebitno odločitev, ki bi jo sprejel EIOPA v skladu s členom 19(3) te uredbe, ter sprejmejo svojo skupno odločitev v skladu z odločitvijo EIOPA. Ta skupna odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati. Trimesečno obdobje se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.
5. EIOPA sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve iz odstavka 4. Zadeva se po koncu trimesečnega obdobja ali po sprejetju skupne odločitve ne more več predložiti EIOPA. Imenovani nadzornik skupine predloži skupno odločitev skupini in kolegiju nadzornikov ter navede vse razloge.
6. Če ni skupne odločitve, izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ, določen v skladu z odstavkom 2 tega člena.
7. EIOPA vsaj enkrat letno obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo o morebitnih večjih težavah pri uporabi odstavkov 2, 3 in 6.
V primeru večjih težav pri uporabi meril iz odstavkov 2 in 3 tega člena Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo ta merila.“;
66.
člen 248 se spremeni:
(a)
v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
„Kadar nadzornik skupine ne opravi nalog iz odstavka 1 ali kadar člani kolegija nadzornikov ne sodelujejo v obsegu, ki se zahteva v tem odstavku, lahko kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“;
(b)
v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„3. Člani kolegija nadzornikov so nadzornik skupine, nadzorni organi vseh držav članic, v katerih imajo sedež vsa hčerinska podjetja, in EIOPA, v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
(c)
v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Kadar se pojavijo razhajanja mnenj glede pravil usklajevanja, lahko vsak član kolegija nadzornikov zadevo preda EIOPA in zahteva pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu. Nadzorni organ svojo končno odločitev sprejme v skladu z odločitvijo EIOPA. Nadzornik skupine odločitev posreduje drugim zadevnim nadzornim organom.“;
(d)
v odstavku 5 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
„Brez poseganja v pravice in dolžnosti, ki so v skladu s to direktivo dodeljene nadzorniku skupine in drugim nadzornim organom, lahko pravila usklajevanja določajo tudi dodatne naloge nadzornika skupine, drugih nadzornih organov ali EIOPA v primerih, ko to vodi k učinkovitejšemu nadzoru skupine in ne ogroža nadzornih dejavnosti članov kolegija nadzornikov, kar zadeva njihove individualne odgovornosti.“;
(e)
odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjima:
„6. EIOPA pripravi smernice za operativno delovanje kolegijev nadzornikov na podlagi celovitega pregleda njihovega dela, da se oceni stopnja njihove konvergence. Takšni pregledi se opravijo vsaj vsaka tri leta. Države članice zagotovijo, da nadzornik skupine EIOPA posreduje informacije o delovanju kolegijev nadzornikov in o vseh težavah, s katerimi se srečujejo nadzorniki, in ki so pomembne za take preglede.
Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi lahko EIOPA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev operativnega delovanja kolegijev nadzornikov na podlagi smernic iz prvega pododstavka.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
7. Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za natančno opredelitev usklajevanja nadzora skupine za namene iz odstavkov 1 do 6.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
8. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte glede opredelitve ‚pomembne podružnice‘.“;
67.
člen 249 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Da bi imeli nadzorni organi, vključno z nadzornikom skupine, na voljo enako količino ustreznih informacij, brez poseganja v svoje obveznosti in ne glede na to, ali so ustanovljeni v isti državi članici ali ne, drug drugemu zagotovijo te podatke, da omogočijo in poenostavijo izvajanje nadzornih nalog drugih nadzornih organov v skladu s to direktivo. V povezavi s tem si zadevni nadzorni organi in nadzornik skupine nemudoma izmenjajo vse podatke, takoj ko ti postanejo razpoložljivi, ali izmenjajo informacije na zahtevo. Podatki iz tega pododstavka vključujejo, a niso omejeni na, podatke o dejanjih skupine in nadzornih organov ter podatke, ki jih priskrbi skupina.“;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„1a. Kadar nadzorni organ ne sporoči zadevnih podatkov ali pa je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo zadevnih podatkov, zavrnjena ali ni bila obravnavana v dveh tednih, lahko nadzorni organ predloži zadevo EIOPA.
Kadar je zadeva predložena EIOPA, lahko EIOPA brez poseganja v člen 258 PDEU ravna v skladu s pooblastili, ki so nanj prenesena po členu 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
(c)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Za zagotovitev dosledne harmonizacije pri usklajevanju in izmenjavi podatkov med nadzornimi organi EIOPA na podlagi člena 301b pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za opredelitev:
(a)
postavk, ki jih nadzornik skupine sistematično zbira in posreduje drugim zadevnim nadzornim organom ali jih drugi zadevni nadzorni organi posredujejo nadzorniku skupine;
(b)
postavk, ki so bistvene ali pomembne za nadzor na ravni skupine, da bi izboljšala konvergenco nadzornega poročanja.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, da v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme regulativne tehnične standarde iz prvega pododstavka.
4. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi z usklajevanjem in izmenjavo podatkov med nadzornimi organi, EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za postopke in predloge za predložitev podatkov nadzorniku skupine ter postopka za sodelovanje in izmenjavo podatkov med nadzornimi organi, kakor je določen v tem členu.
EIOPA Komisiji do 30. septembra 2015 predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
68.
člen 250 se spremeni:
„Člen 250
Posvetovanje med nadzornimi organi
1. Brez poseganja v člen 248 se zadevni nadzorni organi pred sprejetjem kakršne koli odločitve, ki je pomembna za nadzorno nalogo drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj v kolegiju nadzornikov v zvezi z naslednjim:
(a)
spremembami strukture lastništva delnic, organizacijske ali upravne strukture zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, ki zahtevajo odobritev ali dovoljenje nadzornih organov;
(b)
odločitvijo o podaljšanju sanacijskega roka iz člena 138(3) in (4);
(c)
večjimi sankcijami ali izrednimi ukrepi, ki jih sprejmejo nadzorni organi, vključno z uvedbo kapitalskega pribitka na zahtevani solventnostni kapital v skladu s členom 37 in uvedbo morebitnih omejitev glede uporabe notranjega modela za izračunavanje zahtevanega solventnostnega kapitala na podlagi pododdelka 3 oddelka 4 poglavja VI naslova I.
Za namene točk (b) in (c) prvega pododstavka se je treba vedno posvetovati z nadzornikom skupine.
Poleg tega se zadevni nadzorni organi pred sprejetjem odločitve, ki temelji na podatkih, prejetih od drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj.
2. Brez poseganja v člen 248 se nadzorni organ lahko odloči, da se v nujnih primerih ali če bi to posvetovanje lahko ogrozilo učinkovitost odločitve, ne bo posvetoval z drugimi nadzornimi organi. V tem primeru nadzorni organ takoj obvesti druge zadevne nadzorne organe.“;
69.
v členu 254(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„2. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi organi, ki so odgovorni za izvajanje nadzora skupine, dostop do kakršnih koli podatkov, ki so pomembni za namene tega nadzora, ne glede na naravo zadevnega podjetja. Smiselno se uporablja člen 35(1) do (5).
Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje, ki ima pogostnost nižjo od enega leta, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(6), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.
Nadzornik skupine lahko na ravni skupine omeji redno poročanje po posameznih postavkah, kadar imajo vse zavarovalnice ali pozavarovalnice v skupini korist od omejitve v skladu s členom 35(7), ob upoštevanju narave, obsega in zahtevnosti tveganj, ki so del poslov v skupini.“;
70.
v členu 255(2) se dodata naslednja pododstavka:
„Kadar zahteva drugemu nadzornemu organu za izvedbo pregleda v skladu s tem odstavkom ni bila obravnavana v dveh tednih ali kadar se nadzornemu organu dejansko prepreči uresničevanje pravice, da bi sodeloval pri preverjanju v skladu s tretjim pododstavkom, lahko organ, ki je postavil zahtevo, predloži zadevo EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
V skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1094/2010 ima EIOPA pravico sodelovati pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, kadar jih skupaj izvajata dva ali več nadzornih organov.“;
71.
člen 256 se spremeni:
(a)
odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
„4. Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in roke za letno razkritje informacij glede skupnega poročila o solventnosti in finančnem položaju v skladu z odstavkom 2 in poročilom o poročilu o solventnosti in finančnem položaju na ravni skupine, v skladu z odstavkom 1.“;
(b)
doda se naslednji odstavek:
„5. Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe v zvezi s poročilom o solventnosti in finančnem stanju skupine, EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za postopke in predloge ter sredstva za razkritje poročila o solventnosti in finančnem položaju skupine, kakor je določeno v tem členu.
EIOPA Komisiji do 30. junija 2015 predloži navedene osnutke izvedbenih tehničnih standardov.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.“;
72.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 256a
Struktura skupine
Države članice od udeleženih zavarovalnic in pozavarovalnic, zavarovalnih holdingov in mešanih finančnih holdingov zahtevajo, da letno na ravni skupine razkrijejo pravno strukturo in upravljalno ter organizacijsko strukturo, vključno z navedbo vseh hčerinskih podjetij, pomembno povezanih podjetij in pomembnih podružnic skupine.“;
73.
v členu 258 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte za usklajevanje izvršilnih ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena.“;
74.
člen 259 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 259
Poročanje EIOPA
1. EIOPA letno poroča Evropskemu parlamentu v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
2. EIOPA med drugim poroča o vseh ustreznih in pomembnih izkušnjah z nadzornimi dejavnostmi in sodelovanju z nadzorniki v okviru naslova III ter zlasti o:
(a)
postopku imenovanja nadzornika skupine, številu nadzornikov in njihovi geografski porazdelitvi;
(b)
delu kolegijev nadzornikov, zlasti o sodelovanju in predanosti nadzornih organov, ki niso nadzorniki skupine.
3. EIOPA lahko za namene odstavka 1 tega člena vključi, če je ustrezno, tudi glavna spoznanja, pridobljena pri pregledih iz člena 248(6).“;
75.
člen 260 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 260
Matična podjetja zunaj Unije: preverjanje enakovrednosti
1. V primeru iz točke (c) člena 213(2) zadevni nadzorni organi preverijo, ali nad zavarovalnicami in pozavarovalnicami, katerih matično podjetje ima sedež izven Unije, izvaja nadzor nadzorni organ tretje države, ki je enakovreden tistemu, ki ga določa ta naslov v zvezi z nadzorom na ravni skupine zavarovalnic in pozavarovalnic iz točk (a) in (b) člena 213(2).
Kadar ni bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 2, 3 ali 5 tega člena, preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 247(2) (v nadaljnjem besedilu: namestnik nadzornika skupine), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, ali na lastno pobudo. EIOPA pomaga namestniku nadzornika skupine v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010.
Namestnik nadzornika skupine se pred sprejetjem odločitve o enakovrednosti posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi, pri čemer mu pomaga EIOPA. Ta odločitev se sprejme v skladu z merili, sprejetimi v skladu z odstavkom 2. Namestnik nadzornika skupine ne sprejme nobene odločitve v zvezi s tretjo državo, ki bi bila v nasprotju s kakršno koli predhodno odločitvijo v zvezi s to tretjo državo, razen če je to potrebno, da bi se upoštevale vse bistvene spremembe nadzornega režima iz naslova I in nadzornega režima v tretji državi.
Kadar se nadzorni organi ne strinjajo z odločitvijo, sprejeto v skladu s tretjim pododstavkom, lahko zadevo predložijo EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010 v treh mesecih po tem, ko namestnik nadzornika skupine poda obvestilo o odločitvi. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.
2. Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je nadzorni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.
3. Če tretja država izpolnjuje merila, sprejeta v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko Komisija v skladu s členom 301a in ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.
Tak delegiran akt se redno pregleduje, da se upoštevajo morebitne spremembe bonitetnega režima za nadzor skupin iz tega naslova in bonitetnega režima v tretji državi za nadzor skupin ter katere koli druge spremembe ureditve, ki utegne vplivati na sklep o enakovrednosti.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
4. Če Komisija ni sprejela delegiranega akta v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, se uporabi člen 262.
5. Z odstopanjem od odstavka 3, in tudi če merila, določena v odstavku 2, niso bila izpolnjena, lahko Komisija za omejeno obdobje in v skladu s členom 301a ter ob pomoči EIOPA v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010 sprejme delegirane akte, s katerimi določi, da je bonitetni režim tretje države, uporabljen za podjetja, katerih matično podjetje ima 1. januarja 2014 sedež zunaj Unije, začasno enakovreden tistemu iz naslova I, če je ta tretja država izpolnila vsaj naslednja merila:
(a)
se je Uniji pisno zavezala, da bo sprejela in uporabljala bonitetni režim, ki ga je mogoče pred iztekom tega omejenega obdobja oceniti kot enakovrednega v skladu z odstavkom 3, ter da bo izvajala postopek ocenjevanja enakovrednosti;
(b)
je vzpostavila delovni program za izpolnitev zaveze iz točke (a);
(c)
je zagotovila zadostna sredstva za izpolnitev zaveze iz točke (a);
(d)
ima bonitetni režim, ki temelji na tveganju, in določa kvantitativne in kvalitativne zahteve glede solventnosti ter zahteve glede nadzornega poročanja in preglednosti ter nadzora skupin;
(e)
je sklenila pisne dogovore o sodelovanju in izmenjavi zaupnih nadzornih podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10);
(f)
ima neodvisen nadzorni sistem;
(g)
je določila obveznosti varovanja poslovne skrivnosti za vse osebe, ki delujejo v imenu njenih nadzornih organov, zlasti glede izmenjave podatkov z EIOPA in nadzornimi organi, kakor so opredeljeni v členu 13(10).
Pri vseh delegiranih aktih o začasni enakovrednosti se upoštevajo poročila Komisije v skladu s členom 177(2). Ti delegirani akti se redno revidirajo na podlagi poročil o napredku zadevne tretje države, ki se vsako leto predložijo Komisiji, da jih oceni. Komisiji pri ocenjevanju teh poročil o napredku pomaga EIOPA.
EIOPA objavi in redno posodablja seznam vseh tretjih držav iz prvega pododstavka na svojem spletnem mestu.
Komisija lahko v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo pogoje iz prvega pododstavka. Delegirani akti lahko zajemajo tudi pooblastila za nadzorne organe, da lahko v obdobju začasne enakovrednosti naložijo dodatne zahteve glede nadzornega poročanja.
6. Omejeno obdobje iz odstavka 5 se konča 31. decembra 2020 ali na datum, na katerega se v skladu z odstavkom 3 bonitetni režim te tretje države šteje za enakovrednega tistemu, ki je določen v tem naslovu, in sicer glede na to, kateri je prej.
To obdobje se lahko podaljša za največ eno leto, kadar EIOPA in Komisija ta čas potrebujeta za ocenjevanje enakovrednosti za namene odstavka 3.
7. Kadar se v skladu z odstavkom 5 sprejme delegirani akt, ki določa, da je bonitetni režim tretje države začasno enakovreden, države članice uporabijo člen 261, razen če je v eni od držav članic zavarovalnica ali pozavarovalnica, katere bilančna vsota presega bilančno vsoto matičnega podjetja, ki se nahaja zunaj Unije. Nalogo nadzornika skupine v tem primeru izvaja namestnik nadzornika skupine.“;
76.
v členu 262(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„1. Če ni enakovrednega nadzora iz člena 260 ali če država članica ne uporablja člena 261 v primeru začasne enakovrednosti v skladu s členom 260(7), ta država članica za zavarovalnice ali pozavarovalnice:
(a)
smiselno uporablja člene 218 do 235 in člene 244 do 258,
(b)
uporablja eno od metod iz odstavka 2.“;
77.
prvi odstavek člena 300 se nadomesti z naslednjim:
„Zneski, ki so v tej direktivi navedeni v eurih, se posodobijo vsakih pet let, tako da se osnovni znesek v eurih poveča za odstotek spremembe harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin vseh držav članic, ki jih objavi Komisija (Eurostat), v času od 31. decembra 2015 do datuma revizije in se zaokroži na večkratnik od 100 000 EUR.“;
78.
člen 301 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 301
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Evropski odbor za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/9/ES (33). Ta odbor je odbor v smislu člena Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, ob upoštevanju določb člena 4 navedene uredbe.
Člen 301a
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 23. maja 2014.
Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.
Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 ali 308b, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.
Člen 301b
Klavzula o začetku uporabe regulativnih tehničnih standardov
1. Do 24. maja 2016 Komisija pri prvem sprejetju regulativnih tehničnih standardov iz členov 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 in 249 ravna po postopku iz člena 301a. Vse spremembe delegiranih aktov ali, po preteku prehodnega obdobja, vsi novi regulativni tehnični standardi se sprejmejo v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
2. Pooblastilo iz odstavka 1 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
3. EIOPA lahko do 24. maja 2016 Komisiji predloži osnutek regulativnih tehničnih standardov za prilagoditev delegiranih aktov iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 in 308b tehničnemu razvoju na finančnih trgih.
Ta osnutek regulativnih tehničnih standardov je omejen na tehnične vidike delegiranih aktov iz prvega pododstavka, v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
79.
v členu 304 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 predloži poročilo o uporabi pristopa iz odstavka 1 in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavkom 1, ki mu po potrebi priloži ustrezne predloge. To poročilo opisuje zlasti čezmejni učinek uporabe takšnega pristopa, da bi zavarovalnicam in pozavarovalnicam preprečili regulativno arbitražo.“;
80.
v poglavju I naslova VI se doda naslednji oddelek:
„ODDELEK 3
ZAVAROVANJE IN POZAVAROVANJE
Člen 308a
Postopno uvajanje
1. Od 1. aprila 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastila za odločanje o odobritvi:
(a)
pomožnih lastnih sredstev v skladu s členom 90;
(b)
razporeditvi postavk lastnih sredstev iz člena 95;
(c)
parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, v skladu s členom 104(7);
(d)
popolnega ali delnega notranjega modela v skladu s členoma 112 in 113;
(e)
namenskih družb, ki bodo ustanovljene na njihovem ozemlju v skladu s členom 211;
(f)
pomožnih lastnih sredstev v posredniških finančnih holdingih v skladu s členom 226(2);
(g)
notranjega modela skupine v skladu s členoma 230, 231 in členom 233(5);
(h)
uporabe podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304;
(i)
uporabe enakovredne prilagoditve ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členoma 77b in 77c;
(j)
na zahtevo držav članic uporabe prilagoditve za nestanovitnost ustrezni časovni strukturi netvegane obrestne mere v skladu s členom 77d;
(k)
uporabe prehodnega ukrepa o netveganih obrestnih merah v skladu s členom 308c;
(l)
uporabe prehodnega ukrepa o zavarovalno-tehničnih rezervacijah v skladu s členom 308d.
2. Od 1. aprila 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastilo, na podlagi katerega:
(a)
določijo raven in obseg nadzora skupine v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja I naslova III;
(b)
določijo nadzornika skupine v skladu s členom 247;
(c)
ustanovijo kolegij nadzornikov v skladu s členom 248.
3. Od 1. julija 2015 države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastilo, na podlagi katerega:
(a)
sprejmejo odločitev o odštetju udeležbe v skladu z drugim pododstavkom člena 228;
(b)
izberejo metodo izračuna solventnosti skupine v skladu s členom 220;
(c)
po potrebi določajo enakovrednost v skladu s členoma 227 in 260;
(d)
dopustijo, da za zavarovalnice in pozavarovalnice veljata člena 238 in 239, v skladu s členom 236;
(e)
sprejmejo odločitve iz členov 262 in 263;
(f)
po potrebi določijo uporabo prehodnih ukrepov v skladu s členom 308b.
4. Države članice naložijo zadevnim nadzornim organom, da obravnavajo vloge zavarovalnic in pozavarovalnic za odobritev ali dovoljenje v skladu z odstavkoma 2 in 3. Odločitve nadzornih organov o vlogah za odobritev ali dovoljenje se ne uporabljajo pred 1. januarjem 2016.
Člen 308b
Prehodni ukrepi
1. Za zavarovalnice in pozavarovalnice, ki do 1. januarja 2016 prenehajo s sklepanjem novih pogodb o zavarovanju ali pozavarovanju in upravljajo izključno svoj obstoječi portfelj z namenom prenehanja svoje dejavnosti, brez poseganja v člen 12 ne veljajo naslovi I, II in III te direktive do datumov, določenih v odstavku 2, kadar:
(a)
podjetje nadzornemu organu zadovoljivo dokaže, da bo pred 1. januarjem 2019 prenehalo z dejavnostjo, ali
(b)
za podjetje veljajo reorganizacijski ukrepi iz poglavja II naslova IV in je bil imenovan upravitelj.
2. Za zavarovalnice ali pozavarovalnice iz:
(a)
odstavka 1(a) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2019 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja;
(b)
odstavka 1(b) se uporabljajo naslovi I, II in III te direktive, in sicer od 1. januarja 2021 ali od zgodnejšega datuma, kadar nadzorni organ ni zadovoljen z napredkom, doseženim pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja.
3. Za zavarovalnice in pozavarovalnice veljajo prehodni ukrepi iz odstavkov 1 in 2 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
podjetje ni del skupine ali, če je, vsa podjetja, ki so del skupine, prenehajo s sklepanjem novih pogodb o zavarovanju in pozavarovanju;
(b)
podjetje zagotovi svojemu nadzornemu organu letno poročilo, v katerem je naveden napredek, dosežen pri postopku prenehanja dejavnosti podjetja;
(c)
podjetje uradno obvesti svoj nadzorni organ, da izvaja prehodne ukrepe.
Odstavka 1 in 2 nobenemu podjetju ne preprečujeta delovanja v skladu z naslovi I, II in III te direktive.
4. Države članice sestavijo seznam upoštevnih zavarovalnic in pozavarovalnic in ga pošljejo vsem ostalim državam članicam.
5. Države članice zagotovijo, da se v obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice letno ali manj pogosto predložiti podatke iz člena 35(1) do (4), vsako finančno leto skrajša za dva tedna, in sicer s pričetkom najkasneje 20 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegovo finančno leto, ki se konča 30. junija 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do najpozneje 14 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegova finančna leta, ki se končajo 30. junija 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.
6. V obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, se rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice razkriti podatke iz člena 51, vsako finančno leto skrajša za dva tedna, in sicer s pričetkom najpozneje 20 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegovo finančno leto, ki se konča 30. junija 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do najpozneje 14 tednov po koncu finančnega leta podjetja glede na njegova finančna leta, ki se končajo 30. junija 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.
7. V obdobju, ki ne presega štirih let in začne teči 1. januarja 2016, se rok, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice vsako četrtletje predložiti podatke iz člena 35(1) do (4), vsako finančno leto skrajša za en teden, in sicer s pričetkom najpozneje osem tednov glede na vsako četrtletje, ki se konča 1. januarja 2016 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2017, do pet tednov glede na vsako četrtletje, ki se konča 1. januarja 2019 ali pozneje, vendar pred 1. januarjem 2020.
8. Države članice zagotovijo, da se odstavki 5, 6 in 7 tega člena smiselno uporabljajo za udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice, zavarovalne holdinge in mešane finančne holdinge na ravni skupine v skladu s členoma 254 in 256, pri čemer se posamezni roki iz odstavkov 5, 6 in 7 podaljšajo za šest tednov.
9. Ne glede na člen 94 se postavke osnovnih lastnih sredstev vključijo v stopnjo 1 osnovnih lastnih sredstev do največ deset let po 1. januarju 2016, pod pogojem, da so te postavke:
(a)
bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej;
(b)
jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 50 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES;
(c)
sicer ne bi bile razvrščene v stopnjo 1 ali 2 v skladu s členom 94.
10. Ne glede na člen 94 se postavke osnovnih lastnih sredstev se vključijo v stopnjo 2 osnovnih lastnih sredstev do največ deset let po 1. januarju 2016, pod pogojem, da so te postavke:
(a)
bile izdane pred 1. januarjem 2016 ali pred datumom začetka veljavnosti delegiranega akta iz člena 97, kar je prej;
(b)
jih je bilo do 31. decembra 2015 mogoče uporabiti za izpolnjevanje razpoložljivega minimalnega kapitala do vsaj 25 % minimalnega kapitala v skladu s zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 16(3) Direktive 73/239/EGS, členom 1 Direktive 2002/13/ES, členom 27(3) Direktive 2002/83/ES in členom 36(3) Direktive 2005/68/ES.
11. V zvezi z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, ki vlagajo v vrednostne papirje, s katerimi se trguje, ali druge finančne instrumente, ki temeljijo na preoblikovanih posojilih, ki so bila izdana pred 1. januarjem 2011, se zahteve iz člena 135(2) uporabljajo le v okoliščinah, ko se po 31. decembru 2014 dodajo ali zamenjajo nove osnovne izpostavljenosti.
12. Ne glede na člen 100, člen 101(3) in člen 104 velja naslednje:
(a)
do 31. decembra 2017 se za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli države članice, uporabljajo enaki standardni parametri, kot bi se uporabljali za izpostavljenosti, denominirane in financirane v njihovi domači valuti;
(b)
v letu 2018 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 80 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v domači valuti katere koli druge države članice;
(c)
v letu 2019 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo zmanjšajo za 50 % za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice;
(d)
od 1. januarja 2020 se standardni parametri za izračun podmodula tveganja koncentracije in podmodula tveganja kreditnega razmika v skladu s standardno formulo ne zmanjšajo za izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranih in financiranih v nacionalni valuti katere koli druge države članice.
13. Ne glede na člen 100, člen 101(3) in člen 104 se standardni parametri, ki se uporabljajo za lastniške papirje, ki jih podjetje kupi do vključno 1. januarja 2016, kadar se podmodul tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s standardno formulo izračuna brez možnosti iz člena 304, izračunajo kot tehtano povprečje:
(a)
standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s členom 304, in
(b)
standardnega parametra, ki se uporabi pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev v skladu s standardno formulo brez možnosti iz člena 304.
Teža parametra iz točke (b) prvega pododstavka se na koncu vsakega leta vsaj linearno poveča z 0 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 100 % 1. januarja 2023.
Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 301a, ki podrobneje določajo zahtevana merila, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, za katere velja prehodno obdobje.
Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega prehodnega obdobja EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih pri uporabi tega odstavka.
EIOPA Komisiji do 30. junija 2015 predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz četrtega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.
14. Ne glede na člen 138(3) in brez poseganja v odstavek 4 navedenega člena, kadar zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevajo zahtevano solventno mejo iz člena 16a Direktive 73/239/EGS, člena 28 Direktive 2002/83/ES ali člena 37, 38 oziroma 39 Direktive 2005/68/ES, glede na pravo, ki se uporablja v državi članici na dan, preden se navedene direktive razveljavijo v skladu s členom 310 te direktive, vendar v prvem letu izvajanja te direktive ne upoštevajo zahtevanega solventnostnega kapitala, nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme ukrepe, potrebne za vzpostavitev ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali da zmanjša svoj profil tveganja, da do 31. decembra 2017 zagotovi skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica svojemu nadzornemu organu vsake tri mesece predloži poročilo o napredku, v katerem navede sprejete ukrepe in napredek pri vzpostavitvi ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali pri zmanjšanju profila tveganja za zagotovitev skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Podaljšanje obdobja iz prvega pododstavka se prekliče, če je iz poročila o napredku razvidno, da ni bistvenega napredka pri ponovni vzpostavitvi primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju profila tveganja za zagotovitev skladnosti z zahtevanim solventnostnem kapitalom od datuma, ko je bila ugotovljena neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, do datuma predložitve poročila o napredku.
15. Kadar so matične države članice na dan 23. maja 2014 uporabljale določbe iz člena 4 Direktive 2003/41/ES, lahko do 31. decembra 2019 še naprej izvajajo zakone in druge predpise, ki so jih sprejele zaradi zagotovitve skladnosti s členi 1 do 19, 27 do 30, 32 do 35 in 37 do 67 Direktive 2002/83/ES, kot velja na zadnji dan uporabe Direktive 2002/83/ES.
Kadar so bile spremembe členov 17 do 17c Direktive 2003/41/ES sprejete pred datumom, navedenim v tem odstavku, lahko Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi spremeni prehodno obdobje, določeno v tem odstavku.
16. Države članice lahko dovolijo končni matični zavarovalnici ali pozavarovalnici, da v obdobju do 31. marca 2022 zaprosijo za odobritev notranjega modela skupine, ki se uporablja za del skupine, če imata tako zavarovalnica ali pozavarovalnica kot končna matična zavarovalnica ali pozavarovalnica sedež v isti državi članici in če ta del predstavlja samostojen del, katerega profil tveganja se bistveno razlikuje od preostanka skupine.
17. Ne glede na člen 218(2) in (3) se prehodne določbe iz odstavkov 8 do 12 in 15 tega člena in členov 308c, 308d in 308e smiselno uporabljajo na ravni skupine.
Ne glede na člen 218(2), (3) in (4) se prehodne določbe iz odstavka 14 tega člena smiselno uporabljajo na ravni skupine ter v primeru, da udeležene zavarovalnice in pozavarovalnice ali zavarovalnice in pozavarovalnice v skupini upoštevajo prilagojeno solventnost iz člena 9 Direktive 98/78/ES, ne upoštevajo pa zahtevanega solventnostnega kapitala skupine.
Komisija v skladu s členom 301a sprejme delegirane akte, v katerih navede spremembe solventnosti skupine, kadar se uporabljajo prehodne določbe iz odstavka 13 tega člena, ki se nanašajo na:
(a)
odpravo dvojne uporabe primernih lastnih sredstev in ustvarjanja kapitala znotraj skupine iz členov 222 in 223;
(b)
vrednotenje sredstev in obveznosti iz člena 224;
(c)
uporabo metod izračuna za povezane zavarovalnice in pozavarovalnice iz člena 225;
(d)
uporabo metod izračuna za posredniške zavarovalne holdinge iz člena 226;
(e)
metode izračuna za solventnost skupine iz členov 230 in 233;
(f)
izračun zahtevanega solventnostnega kapitala skupine iz člena 231;
(g)
določitev kapitalskega pribitka skupine iz člena 232;
(h)
načela pri izračunavanju solventnosti skupine zavarovalnega holdinga iz člena 235.
Člen 308c
Prehodni ukrep glede netveganih obrestnih mer
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko pod pogojem, da to predhodno odobri njihov nadzorni organ, za dopustne zavarovalne in pozavarovalne obveznosti uporabijo prehodno prilagoditev zadevne strukture netveganih obrestnih mer.
2. Za vsako valuto se prilagoditev izračuna kot delež razlike med:
(a)
obrestno mero, kot jo določi zavarovalnica ali pozavarovalnica v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 Direktive 2002/83/ES na zadnji dan uporabe navedene direktive;
(b)
letno efektivno obrestno mero, izračunano kot enotna diskontna stopnja, ki, kadar se uporabi za denarne tokove portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, privede do vrednosti, ki je enaka vrednosti najboljše ocene portfelja dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti, kadar se upošteva časovna vrednost denarja ob uporabi ustrezne osnovne časovne strukture netvegane obrestne mere iz člena 77(2).
Kadar so države članice sprejele zakone in druge predpise v skladu s členom 20(1)(B)(a)(ii) Direktive 2002/83/ES, se obrestna mera iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka določi z uporabo metode, ki jo je zavarovalnica ali pozavarovalnica uporabljala na zadnji dan uporabe Direktive 2002/83/ES.
Delež iz prvega pododstavka se na koncu vsakega leta linearno zmanjša s 100 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 0 % 1. januarja 2032.
Kadar zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, je ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere iz točke (b) ustrezna časovna struktura netvegane obrestne mere iz člena 77d.
3. Dopustne zavarovalne in pozavarovalne obveznosti zajemajo le zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:
(a)
pogodbe, na podlagi katerih so nastale zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, so bile sklenjene pred prvim dnem uporabe te direktive, pri čemer so podaljšanja pogodb s tem ali poznejšim datumom izvzeta;
(b)
zavarovalno-tehnične rezervacije za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti so bile do zadnjega dneva uporabe Direktive 2002/83/ES določene v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 20 navedene direktive na zadnji dan njene uporabe;
(c)
člen 77b se ne uporablja za zavarovalne in pozavarovalne obveznosti.
4. Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo odstavek 1:
(a)
ne vključujejo dopustnih zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v izračun prilagoditve za nestanovitnost iz člena 77d;
(b)
ne uporabljajo člena 308d;
(c)
kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodno časovno strukturo netvegane obrestne mere, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj.
Člen 308d
Prehodni ukrep glede zavarovalno-tehničnih rezervacij
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko pod pogojem, da to predhodno odobri njihov nadzorni organ, pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah uporabijo prehodni odbitek. Ta odbitek se lahko uporabi na ravni homogenih skupin tveganj iz člena 80.
2. Prehodni odbitek ustreza deležu razlike med naslednjima dvema zneskoma:
(a)
zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb in namenskih družb, izračunanih v skladu s členom 76 na prvi dan uporabe te direktive;
(b)
zavarovalno-tehnične rezervacije po odbitku izterljivih zneskov iz pozavarovalnih pogodb, izračunanih v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki so sprejeti na podlagi člena 15 Direktive 73/239/EGS, člena 20 Direktive 2002/83/ES in člena 32 Direktive 2005/68/ES na dan, preden se navedene direktive razveljavijo na podlagi člena 310 te direktive.
Največji odbitni delež se na koncu vsakega leta linearno zmanjša s 100 % v letu, ki se začne 1. januarja 2016, na 0 % 1. januarja 2032.
Kadar zavarovalnice in pozavarovalnice na prvi dan veljavnosti te direktive uporabijo prilagoditev za nestanovitnost iz člena 77d, se znesek iz točke (a) izračuna s prilagoditvijo za nestanovitnost na ta dan.
3. Pod pogojem, da to predhodno odobri nadzorni organ ali na njegovo pobudo, se zneski pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah, vključno, kjer je to potrebno, z zneskom prilagoditve za nestanovitnost, uporabljeni za izračun prehodnega odbitka iz odstavka 2(a) in (b), lahko preračunajo vsakih 24 mesecev ali pogosteje, če se profil tveganja podjetja bistveno spremeni.
4. Odbitek iz odstavka 2 lahko nadzorni organ omeji, če bi njegova uporaba povzročila zmanjšanje zahtev v zvezi s finančnimi viri, ki veljajo za podjetje, če bi jih primerjali s tistimi, ki se izračunajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki so sprejeti na podlagi Direktive 73/239/EGS, Direktive 2002/83/ES in Direktive 2005/68/ES na dan, preden se navedene direktive razveljavijo na podlagi člena 310 te direktive.
5. Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo odstavek 1:
(a)
ne uporabljajo člena 308c;
(b)
če obstaja tveganje, da brez uporabe predhodnega odbitka ne bi bile v skladu z zahtevanim solventnostnim kapitalom, vsako leto predložijo poročilo svojemu nadzornemu organu ter v njem navedejo sprejete ukrepe in doseženi napredek pri ponovni vzpostavitvi ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali zmanjšanju njihovega profila tveganja z namenom ponovne vzpostavitve skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja iz odstavka 2;
(c)
kot del svojega poročila o solventnosti in finančnem položaju iz člena 51 javno razkrijejo, da uporabljajo prehodni odbitek pri zavarovalno-tehničnih rezervacijah, ter navedejo količinsko opredelitev učinka neuporabe tega prehodnega ukrepa na njihov finančni položaj.
Člen 308e
Načrt postopnega uvajanja prehodnih ukrepov glede netveganih obrestnih mer in zavarovalno-tehničnih rezervacij
Zavarovalnice in pozavarovalnice, ki uporabljajo prehodne ukrepe iz člena 308c ali 308d, obvestijo nadzorni organ takoj, ko opazijo, da ne bodo izpolnjevale zahtev o zahtevanem solventnostnem kapitalu, če ne bodo uporabile prehodnih ukrepov. Nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo po preteku prehodnega obdobja zagotovila skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
V dveh mesecih od datuma, ko je bila ugotovljena neskladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom, zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica brez uporabe omenjenih prehodnih ukrepov predloži nadzornemu organu načrt postopnega uvajanja, v katerem so navedeni načrtovani ukrepi za vzpostavitev ravni primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali za zmanjšanje njegovega profila tveganja zaradi zagotovitve skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja. Zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko med prehodnim obdobjem načrt postopnega uvajanja posodobi.
Zadevne zavarovalnice in pozavarovalnice predložijo letno poročilo svojemu nadzornemu organu, v katerem navedejo sprejete ukrepe in doseženi napredek pri zagotovitvi skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja. Nadzorni organi razveljavijo odobritev uporabe prehodnih ukrepov, če poročilo o napredku pokaže, da je skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom po preteku prehodnega obdobja nerealistična.“;
81.
člen 309(1) se spremeni:
(a)
prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
„1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26 do 32, 34 do 49, 51 do 55, 67, 68, 71, 72, 74 do 85, 87 do 91, 93 do 96, 98, 100 do 110, 112, 113, 115 do 126, 128, 129, 131 do 134, 136 do 142, 144, 146, 148, 162 do 167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210 do 233, 235 do 240, 243 do 258, 260 do 263, 265, 266, 303 in 304 ter prilogama III in IV, do 31. marca 2015. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.“;
(b)
doda se naslednji pododstavek:
„Ne glede na drugi pododstavek države članice od 1. aprila 2015 izvajajo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 308a.“;
82.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 310a
Osebje in viri EIOPA
EIOPA oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo.“;
83.
člen 311 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 311
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 308a se uporablja od 1. aprila 2015.
Členi 1, 2, 3, 5 do 9, 11, 12, 15, 16, 17, 19 do 22, 24, 25, 33, 57 do 66, 69, 70, 73, 145, 147, 149 to 161, 168 do 171, 174 do 177, 179 do 184, 186 do 189, 191, 193 do 209, 267 do 300, 302, 305 do 308, 308b ter priloge I, II, V, VI in VII se uporabljajo od 1. januarja 2016.
Komisija lahko pred datumom iz tretjega odstavka sprejme delegirane akte ter regulativne in izvedbene tehnične standarde.“;
84.
v delu A Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjo:
„(28)
v vsakem primeru in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 2157/2001;
(29)
v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost neživljenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za neživljenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1435/2003 (34).
85.
v delu B Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:
„(28)
v vsakem primeru in kot alternativa oblikam življenjske zavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001;
(29)
v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost življenjskega zavarovanja, in kot alternativa oblikam zavarovalnic za življenjsko zavarovanje, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“;
86.
v delu C Priloge III se točka 28 nadomesti z naslednjim:
„(28)
v vsakem primeru in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (27) ter (29), oblika evropske družbe (SE), kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 2157/2001;
(29)
v obsegu, v katerem zadevna država članica omogoča pravni obliki zadruge, da opravlja dejavnost pozavarovanja, in kot alternativa oblikam pozavarovalnice, naštetim v točkah (1) do (28), oblika evropske zadruge, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1435/2003.“;
87.
v korelacijski tabeli v Prilogi VII se v stolpec „ta direktiva“ vstavi člen 13(27) kot ustrezen členu 5(d) Direktive 73/239/EGS.
Člen 3
Sprememba Uredbe (ES) št. 1060/2009
V Uredbi (ES) št. 1060/2009 se črta člen 2(3).
Člen 4
Spremembi Uredbe (EU) št. 1094/2010
Uredba (EU) št. 1094/2010 se spremeni:
1.
v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za tri mesece.
Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“;
2.
v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“
Člen 5
Spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010
Uredba (EU) št. 1095/2010 se spremeni:
1.
v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje regulativnemu tehničnemu standardu v roku treh mesecev od dne uradnega obvestila, da je Komisija sprejela regulativni tehnični standard. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za tri mesece.
Kadar Komisija sprejme regulativni tehnični standard, enak osnutku regulativnega tehničnega standarda, ki ga je predložil organ, lahko Evropski parlament in Svet temu nasprotujeta v roku enega meseca od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec. Ta podaljšani rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta lahko dodatno podaljša še za en mesec.“;
2.
v členu 17(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 35 Organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za preiskavo, vključno s tem, kako se akti iz člena 1(2) uporabljajo v skladu s pravom Unije.“
Člen 6
Revizija
Komisija do 1. januarja 2017 ter nato vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem navede, ali so organi ESA predložili osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov iz direktiv 2003/71/ES in 2009/138/ES, ali je predložitev teh osnutkov regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov obvezna ali neobvezna, skupaj z ustreznimi predlogi.
Člen 7
Prenos
1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in členom 2(1), (3), (6) do (11), (13), (14), (17) do (23), (32), (34), (36), (38) do (44), (46) do (54), (56) do (59), (65) do (70), (72), (75), (76), (80), (81), (84), (85) in (86), do 31. marca 2015. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.
2. Predpise iz odstavka 1 uporabljajo od 1. januarja 2016.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
3. Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 2(25), (43) in (82) se uporablja od 31. marca 2015.
Člen 9
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014