РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1106/2013
z dne 5. novembra 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 418/2013 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Evropsko unijo („Unija“) nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije („zadevna država“).
(2)
Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 28. junija 2012 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih žic iz nerjavnega jekla v Uniji.
(3)
Komisija je v vzporedni protisubvencijski preiskavi z Uredbo (EU) št. 419/2013 (3) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države, z Uredbo (EU) št. 861/2013 (4) pa je uvedla dokončno izravnalno dajatev.
2. Strani, ki jih preiskava zadeva
(4)
V začasni fazi preiskave se je za indijske proizvajalce izvoznike in proizvajalce Unije uporabilo vzorčenje. V začasni fazi je bilo vzorčenje predvideno tudi za nepovezane uvoznike. Ker pa dva od treh uvoznikov, izbranih v vzorec, nista vrnila izpolnjenega vprašalnika, vzorčenja za uvoznike ni bilo mogoče izvesti. Da bi prišli do dokončnih ugotovitev, so bile zato uporabljene vse razpoložljive informacije, ki se nanašajo na vse sodelujoče uvoznike, zlasti v zvezi z interesom Unije.
(5)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da izbranega vzorca proizvajalcev Unije ni mogoče šteti za reprezentativnega, ker pri določitvi škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bila upoštevana prodaja proizvajalcev, ki niso med pritožniki. Ta trditev je bila zavrnjena, ker je bil vzorec izbran na podlagi odgovorov, prejetih od vseh sodelujočih proizvajalcev Unije, ne glede na njihovo podporo pritožbi v fazi določanja reprezentativnosti, izbor pa je temeljil na obsegu proizvodnje.
(6)
Proizvajalec izvoznik, ki je povezan z enim od proizvajalcev Unije, je nasprotoval pritožbi in zahteval individualno preiskavo, ker zaradi majhnega obsega izvoza ni bil vključen v vzorec proizvajalcev izvoznikov. Zaradi majhnega obsega proizvodnje tudi proizvajalec Unije ni bil vključen v vzorec industrije Unije. Komisija je individualno preiskavo odobrila, vendar je proizvajalec izvoznik umaknil svoj zahtevek.
(7)
Sedem indijskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo. Od teh sta na vprašalnik odgovorila samo dva. Eden od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki sta odgovorila na vprašalnik, je umaknil zahtevo za individualno preiskavo. Zato je Komisija proučila zahtevek indijskega proizvajalca izvoznika, ki ni bil vključen v vzorec:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
V začasni preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobeden od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni predložil dovolj zanesljivih informacij, zato je bil uporabljen člen 18 osnovne uredbe. Komisija je sklenila razširiti vzorec na dodatne tri družbe na podlagi njihovega obsega izvoza in njihove pripravljenosti za sodelovanje, kakor so jo izrazile po začetku postopka. Komisija je tako preučila odgovore na vprašalnik in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih indijskih proizvajalcev izvoznikov:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
Razen navedenega se uvodne izjave 4 do 7 in uvodna izjava 14 začasne uredbe potrdijo.
3. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(10)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 20 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. marca 2012 („obravnavano obdobje“).
4. Nadaljnji postopek
(11)
Po razkritju bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je pripombe predložilo več zainteresiranih strani, tj. trije vzorčeni proizvajalci izvozniki, proizvajalec izvoznik, ki je umaknil zahtevek za individualno preiskavo, pritožnik in enajst uporabnikov. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo zaslišanje odobreno. Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno.
(12)
Komisija je zainteresirane strani obvestila o bistvenih dejstvih in okoliščinah, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz zadevne države in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določeno je bilo obdobje, v katerem so strani lahko predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno.
(13)
Potem ko je prejela pripombe na dokončno razkritje, je Komisija zainteresirane strani obvestila o spremenjenih ugotovitvah v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov. Spet je bilo določeno obdobje, v katerem so zainteresirane strani lahko predložile pripombe v zvezi z dodatnim razkritjem. Vse prejete pripombe so bile proučene in upoštevane, kadar je bilo to primerno. Ena od zainteresiranih strani, tj. pritožnik, se je pritožila nad dejstvom, da so bile ugotovitve v zvezi s stopnjo dampinga nekaterih proizvajalcev izvoznikov spremenjene na podlagi novih podatkov in pripomb, prejetih po začasnem razkritju in v dokončni fazi preiskave. Prav tako je trdila, da so bile kršene njene procesne pravice.
(14)
Vendar je Komisija menila, da mora upoštevati pripombe zainteresiranih strani in, če so te upravičene, ustrezno spremeniti ugotovitve. V nobenem od teh primerov niso bili za določitev dampinga uporabljeni novi, nepreverjeni podatki. Poleg tega so bile procesne pravice vseh zainteresiranih strani spoštovane, saj so bile vse zainteresirane strani ustrezno in pravočasno obveščene ter so imele na voljo enak rok za predložitev pripomb.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(15)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 21 začasne uredbe, je zadevni izdelek opredeljen kot žice iz nerjavnega jekla, ki vsebujejo:
-
2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,
-
manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,
trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99, s poreklom iz zadevne države.
(16)
Nekateri uporabniki so izrazili pomisleke glede navideznega nerazlikovanja med različnimi vrstami zadevnega izdelka in podobnega izdelka, saj pri vseh vrstah izdelka obstaja obsežen nabor izdelkov. Zlasti so se pojavili pomisleki v zvezi z vprašanjem, kako v preiskavi zagotoviti pošteno primerjavo med vsemi vrstami. Kot v večini preiskav opredelitev zadevnega izdelka zajema veliko različnih vrst izdelka, ki imajo enake ali podobne osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Dejstvo, da so te značilnosti lahko pri vsaki posamezni vrsti izdelka različne, lahko dejansko privede do tega, da se zajame širok nabor vrst. Tako je tudi v sedanji preiskavi. Komisija je upoštevala razlike med vrstami izdelkov in zagotovila pošteno primerjavo. Vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvajajo in prodajajo indijski proizvajalci izvozniki, in vsaki vrsti izdelka, ki jo proizvaja in prodaja industrija Unije, je bila dodeljena enotna kontrolna številka izdelka. Temeljila je na glavnih značilnostih izdelka, ki so v tem primeru vrsta jekla, natezna trdnost, premaz, površina, premer in oblika. Tako so bile vrste žic, izvožene v Unijo, na podlagi kontrolne številke izdelka primerjane z izdelki, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije ter imajo enake ali podobne značilnosti. Vse te vrste so bile zajete v opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obvestilu o začetku (5) ter v začasni uredbi.
(17)
Ena od strani je ponovno zatrdila, da se tako imenovane vrste „visokotehnoloških“ izdelkov razlikujejo od drugih vrst zadevnega izdelka in z njimi niso zamenljive. Zato naj bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve izdelka. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6) je treba pri določanju, ali sta si izdelka podobna in tako del istega izdelka, oceniti, ali imata enake tehnične in fizikalne značilnosti, enako osnovno končno uporabo in enako razmerje med ceno in kakovostjo. V zvezi s tem bi bilo treba oceniti tudi zamenljivost in medsebojno konkurenčnost takih izdelkov. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo vrste „visokotehnoloških“ izdelkov, ki jih je navedla zadevna stran, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot drugi izdelki, zajeti v preiskavo. Gre za žice iz nerjavnega jekla in uporablja se podobni proizvodni postopek s podobnimi stroji, kar pomeni, da lahko proizvajalci glede na povpraševanje izmenično proizvajajo različne različice izdelka. Čeprav različne vrste žic niso neposredno zamenljive in med seboj neposredno ne konkurirajo, se proizvajalci potegujejo za naročila, ki zajemajo širok nabor žic iz nerjavnega jekla. Poleg tega te vrste izdelkov po podobni proizvodni metodi proizvajajo in prodajajo tako industrija Unije kot indijski proizvajalci izvozniki. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.
(18)
V odzivu na dokončno razkritje je ena od zainteresiranih strani trdila, da je bila analiza, ki jo je opravila Komisija za določitev, ali bi bilo treba vrste tako imenovanih visokotehnoloških izdelkov vključiti v preiskavo, nezadostna. Ta argument se zavrne. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so vrste visokotehnoloških izdelkov zajete v opredelitvi izdelka iz uvodne izjave 17. Zadevna stran napačno sklepa, da morajo biti hkrati izpolnjena vsa merila, navedena v sodni praksi. To ne drži. V skladu s sodno prakso (7) je Komisiji pri opredelitvi obsega izdelka zagotovljena široka diskrecijska pravica, to oceno pa mora utemeljiti na merilih, ki jih je določilo Sodišče. Nekatera merila lahko pogosto, kot v tem primeru, kažejo v eno smer, druga pa v drugo; v takšnem primeru mora Komisija opraviti celovito oceno, kot je to storila v tej zadevi. Zato je ta zainteresirana stran napačno sklepala, da so vrste izdelka lahko zajete v isto opredelitev izdelka le, če so vse njihove značilnosti enake.
(19)
Nekateri uporabniki so trdili, da bi bilo treba tako imenovane žice iz nerjavnega jekla „serije 200“ izključiti iz obsega izdelka. Zlasti so trdili, da industrija Unije te vrste izdelka praktično ne proizvaja. Vendar ta trditev ni utemeljena. Dejstvo, da industrija Unije določene vrste izdelka ne proizvaja, ni zadosten razlog za njeno izključitev iz obsega preiskave, če gre za proizvodni proces, ki bi ga proizvajalci Unije lahko uporabili za začetek proizvodnje zadevne vrste izdelka. Poleg tega je bilo za visokotehnološke žice ugotovljeno, da imajo te vrste zadevnega izdelka enake ali podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične značilnosti kot druge vrste podobnega izdelka, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije. Te trditve zato ni mogoče sprejeti.
(20)
Poleg tega so trdili, da bi bilo treba v opredelitev zadevnega izdelka vključiti valjano žico. Valjana žica je sicer surovina, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega izdelka, vendar se lahko uporablja tudi za proizvodnjo drugih izdelkov, kot so pritrdilni elementi in žeblji. Zato v nasprotju z zadevnim izdelkom ne gre za končni jekleni izdelek. V proizvodnem procesu hladnega oblikovanja se lahko valjano žico med drugim preoblikuje v zadevni izdelek ali podobni izdelek. Na tej podlagi valjane žice ni mogoče vključiti v obseg izdelka v smislu osnovne uredbe.
(21)
Glede na navedeno se opredelitvi zadevnega izdelka in podobnega izdelka v uvodnih izjavah 21 do 24 začasne uredbe potrdita.
C. DAMPING
1. Uvod
(22)
Med preveritvenimi obiski v prostorih treh prvotno vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov in med poznejšo analizo zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so te družbe predložile nekaj informacij, ki jih ni bilo mogoče šteti za zanesljive. Komisija je nadaljevala preiskavo ter analizirala vse podatke, predložene po začasnem razkritju in v okviru zaslišanj, ki so sledila.
(23)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, je Komisija za enega od proizvajalcev izvoznikov ugotovila, da se stroški, navedeni v odgovoru na vprašalnik, ne ujemajo s podatki iz njegovega notranjega sistema za poročanje o stroških. Družba je trdila, da je do neujemanja prišlo zaradi napak pri vodenju evidenc ter ker sta bili v notranjem sistemu za poročanje o stroških in pri podatkih, objavljenih v letnih računovodskih izkazih, uporabljeni različni metodi vrednotenja zalog.
(24)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, ni bilo mogoče ugotoviti skladnosti med podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških za področje proizvodnje žic in razpredelnicami stroškov, ki jih je družba pripravila posebej za odgovor na vprašalnik, kljub temu, da so bili podatki iz notranjega sistema za poročanje o stroških skladni z revidiranimi računovodskimi izkazi družbe. Zato se je v skladu s členom 18 osnovne uredbe štelo, da je treba za namen protidampinške preiskave uporabiti informacije iz notranjega sistema za poročanje o stroških.
(25)
Zato je Komisija na podlagi razpoložljivih dejstev iz notranjega sistema za poročanje o stroških začasno prilagodila podatke o stroških, ki jih je zagotovil proizvajalec izvoznik v izpolnjenem vprašalniku.
(26)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 27 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil tudi, da podatki v notranjem sistemu za poročanje o stroških niso zanesljivi in se ne bi smeli uporabiti za namen preiskave. Družba je opozorila na več napak in konceptualne težave v zvezi z notranje izkazanimi podatki, na katerih je Komisija utemeljila svojo prilagoditev stroškov. Družba je trdila, da bi morala Komisija svojo analizo osnovati na stroških, navedenih v odgovoru na vprašalnik. Poleg tega je družba po uvedbi začasnih ukrepov predložila uskladitev notranje izkazanih podatkov o stroških za zadevno področje in podatkov iz vprašalnika. Na tej podlagi in ob upoštevanju dokazov, zbranih med obiskom na kraju samem, je bilo mogoče sprejeti nekatere proizvodne stroške, kot jih je prvotno sporočila navedena družba v izpolnjenem vprašalniku.
(27)
Vendar na podlagi razpoložljivih dokazov, porazdelitve nekaterih stroškov, kot so režijski in finančni stroški, ki jih je podjetje navedlo v izpolnjenem vprašalniku, ni bilo mogoče obravnavati kot zanesljive za namen preiskave. Komisija je menila, da bi bilo treba te stroške porazdeliti glede na celotni prihodek družbe od prodaje in stroške prodanega blaga v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Glede na navedeno je bilo mogoče večino stroškov, navedenih v izpolnjenem vprašalniku, sprejeti, družba pa se je v zaključni fazi preiskave strinjala s porazdelitvijo prihodka od prodaje. Potem ko so bili stroški pakiranja in nekateri režijski stroški popravljeni, se je stopnja dampinga zmanjšala. Zato se šteje, da za določitev stopnje dampinga za tega proizvajalca izvoznika ni več treba uporabljati člena 18 osnovne uredbe.
(28)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je Komisija za drugega proizvajalca izvoznika ugotovila, da podatki iz njegovega sistema za upravljanje zalog ne potrjujejo podatkov o nabavi in porabi surovin, ki so bili Komisiji sporočeni v izpolnjenem vprašalniku. Zlasti se je zdelo, da se je v posameznih virih razlikovala razdelitev po vrstah jekla. Komisija je ugotovila, da so vrste jekla ključni dejavnik pri določanju stroškov končnega izdelka in da bi nezanesljivi podatki o vrsti jekla lahko resno izkrivljali določitev stroškov in prodajnih cen posamezne vrste izdelka ter bi zato lahko bili zavajajoči; Komisija je proizvajalca izvoznika na to bistveno okoliščino večkrat opozorila.
(29)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik trdil, da so bile računalniške datoteke s podatki o nabavi surovin, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom, nepopolne, saj so druge enote v družbi opravile dodatne nakupe surovin, vendar ti niso bili sporočeni ali vključeni v računalniške datoteke, ki jih je Komisija prevzela med preveritvenim obiskom in proučila. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so ugotovljena neskladja v količinah vrst jekla posledica dejstva, da se nekatere vrste jekla delno prekrivajo in da nekateri koraki proizvodnega procesa niso sledljivi na ravni posameznih vrst jekla.
(30)
Vendar je Komisija v uvodni izjavi 32 začasne uredbe ugotovila, da zgornje trditve družbe v zvezi z dodatnimi nakupi surovin niso bile podkrepljene z dokazi, vsekakor pa ne pojasnjujejo ugotovljenih neskladij na ravni posameznih vrst jekla. Komisija je tudi seznanila s trditvijo družbe, da ni mogoče natančno slediti posameznim vrstam jekla v vseh fazah proizvodnega procesa. Ta trditev je še dodatno spodkopala zanesljivost celotnega sistema poročanja o vrstah jekla. Predložene informacije v zvezi z vrstami jekla so se zato začasno štele za zavajajoče.
(31)
V uvodni izjavi 33 začasne uredbe je Komisija menila, da sporočena razdelitev surovin po vrstah jekla ni zanesljiva in se je začasno ne bi smelo upoštevati ter da bi morale ugotovitve temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi nezanesljivosti celotnega sistema poročanja ugotovitev ni bilo mogoče utemeljiti z nobeno sporočeno vrsto jekla. Zato se je za izračun splošne stopnje dampinga za vse izdelke uporabila skupna poraba vseh surovin, brez upoštevanja razdelitve po vrstah jekla.
(32)
Po objavi začasnih ugotovitev je družba v splošnem izpodbijala ta začasni pristop, vendar še naprej ni mogla ponuditi popolnega ujemanja na ravni kontrolne številke izdelka. Vendar je družba pozneje v preiskavi ponudila zadostno stopnjo ujemanja, ko je surovino razvrstila glede na kemijsko sestavo glavnih serij vrst nerjavnega jekla (serij 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila tudi alternativni način razvrščanja, pri katerem je bila končna uporaba vključena kot dodatni dejavnik za razvrščanje. Ker pa končne uporabe ni mogoče preveriti, je Komisija stopnjo dampinga ponovno izračunala na podlagi razvrstitve vrst jekla, ki temelji na kemični sestavi vrst jekla po klasifikaciji AISI (serije 200, 300 in 400). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča.
(33)
Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave.
(34)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, je Komisija za tretjega proizvajalca izvoznika med preveritvenim obiskom ugotovila, da tokovi surovin, sporočeni v izpolnjenem vprašalniku, niso bili skladni s podatki iz računovodskega sistema proizvajalca. Zdelo se je, da se je razdelitev po vrstah jekla v obeh virih razlikovala.
(35)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 35 začasne uredbe, je proizvajalec izvoznik priznal nekaj napak v svojem odgovoru na vprašalnik, hkrati pa je trdil, da je razlike v skupnih količinah surovin mogoče uskladiti z upoštevanjem sprememb v zalogah. Toda družba je trdila tudi, da zaradi delnega prekrivanja vrst jekla ni bilo mogoče natančno uskladiti podatkov za vsako posamezno vrsto jekla. V svojih pripombah na začasne ugotovitve je navedla tudi, da vrsta jekla na prodajnem računu včasih ne ustreza dejanski vrsti jekla, ki se izvaža. Poleg tega je družba trdila, da se vrste jekla v industriji nerjavnega jekla ne uporabljajo dosledno ter da obstajajo razlike med objavljeno kemično sestavo vrst jekla in kemično sestavo dejanskih izdelkov. Družba je trdila, da bi neskladja, ki jih je ugotovila Komisija, ob upoštevanju teh pojasnil zadevala le zanemarljiv delež njenega izvoza.
(36)
Menila je, da obsega ugotovljenih neskladij ni mogoče pojasniti z občasno nenatančnostjo. Nasprotno, argumenti, ki jih je predstavila družba, so še dodatno omajali zanesljivost njenega celotnega sistema poročanja o vrstah jekla, zlasti ob upoštevanju odločilne narave vrste jekla pri določanju stroškov končnega izdelka.
(37)
Vendar je družba pozneje med preiskavo trdila, da bi Komisija, če se ne strinja s prvotno sporočenimi podatki o vrstah jekla, lahko dobila točnejše rezultate, če bi namesto združitve vseh kontrolnih številk kot v začasni fazi združila le tiste vrste jekla, med katerimi so bila ugotovljena odstopanja, ali če bi vrste jekla združila glede na kemijsko sestavo, izraženo s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Družba je ponudila še eno metodo nadaljnjega razvrščanja vrst jekla iz serije 300 v manjše podskupine.
(38)
Komisija je zato po metodi, enaki tisti iz uvodne izjave 30, ponovno izračunala stopnjo dampinga na podlagi skupin nerjavnega jekla, ki so temeljile na kemični sestavi, izraženi s serijami vrst jekla (serijami 200, 300 in 400 v klasifikaciji AISI). Serije vrst jekla so splošno uporabljeno, objektivno in preverljivo merilo, pri tej družbi pa z uporabo kontrolne številke izdelka ni mogoče doseči popolnega ujemanja in zato poštena primerjava na podlagi zanesljivih podatkov v smislu osnovne uredbe ne bi bila mogoča.
(39)
Ker pa dodatne informacije, ki jih je predložila družba, niso omogočile ujemanja podatkov, ki bi bilo dovolj podrobno za potrebe preiskave, se ohrani začasna ugotovitev, da sistemi sledenja družbe niso dovolj zanesljivi, in uporablja se člen 18 osnovne uredbe za dokončno določitev stroškov proizvodnje in izračun stopnje dampinga, ki torej temelji na pristopu iz prejšnje uvodne izjave.
(40)
Pritožnik je trdil, da zaradi združevanja zadevnega izdelka v vrste jekla Komisija ni mogla pravilno izvesti preskusa dobičkonosnosti, da bi tako določila normalne vrednosti na kontrolno številko izdelka.
(41)
Komisija svojo analizo izvede na ravni, ki je skladna z notranjimi računovodskimi sistemi proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki omogočajo podkrepitev sporočenih podatkov z dokazi. Trditev se zato zavrne.
(42)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 37 in 38 začasne uredbe potrdita.
2. Normalna vrednost
(43)
V primeru enega od proizvajalcev izvoznikov, za katerega se uporablja člen 18 osnovne uredbe, je bila določitev normalne vrednosti pregledana po ponovni oceni njegovih stroškov proizvodnje. V dokončni fazi so bili stroški proizvodnje določeni na podlagi sporočenih proizvodnih stroškov, ki so jim bili po metodi razporeditve iz člena 2(5) osnovne uredbe dodani prodajni, splošni in upravni stroški, vključno s stroški financiranja.
(44)
Za tri na novo vzorčene proizvajalce izvoznike in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bilo ugotovljeno, da je obseg domače prodaje na splošno reprezentativen, saj pri posamezni družbi predstavlja najmanj 5 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bil enak preskus reprezentativnosti opravljen tudi za vse vrste izdelkov, ki jih na novo vzorčeni proizvajalci prodajajo na domačem trgu; ugotovljeno je bilo, da so enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki se izvažajo v Unijo.
(45)
Z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP je Komisija nadalje proučila, ali se za domačo prodajo vsakega na novo vzorčenega proizvajalca izvoznika in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(46)
V primeru enega od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bilo za porazdelitev stroškov, ki jo je prvotno sporočila družba, ugotovljeno, da je nezadovoljiva, saj ne upošteva debeline žice, ki je pomemben stroškovni dejavnik. S soglasjem družbe je bila metoda porazdelitve stroškov prilagojena.
(47)
Pri drugem na novo vzorčenem proizvajalcu izvozniku je bila popravljena stvarna napaka pri določitvi stopnje dampinga. Poleg tega je proizvajalec zahteval, naj Komisija dodatno prilagodi preskus dobičkonosnosti in cenovne popravke. Te trditve se niso štele za upravičene.
(48)
Pri proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava, je bila popravljena stvarna napaka v izračunih. Isti proizvajalec izvoznik se je pritožil tudi glede višine prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter domačih stroškov prevoza, kot jih je določila Komisija, ter zahteval popravek za fizikalne razlike zadevnega izdelka med domačim in izvoznim trgom. Ti popravki, ki jih je zahteval proizvajalec izvoznik, so bili zavrnjeni, ker so izračuni temeljili na podatkih o stroških, ki jih je predložila družba in so bili preverjeni med preveritvenim obiskom, ter ker trditev o fizikalnih razlikah ni bila podkrepljena z dokazi.
(49)
Zato se metodologija za določitev normalne vrednosti, opisana v uvodnih izjavah 39 do 48 začasne uredbe, potrdi; uporabljena je bila tudi pri treh na novo vzorčenih proizvajalcih izvoznikih in proizvajalcu izvozniku, ki mu je bila odobrena individualna preiskava.
3. Izvozna cena
(50)
Pri enem od proizvajalcev izvoznikov so bile ob upoštevanju njegovih navedb popravljene nekatere stvarne napake, ki so zadevale občasno uporabo napačnega menjalnega tečaja in nenamerno vključitev nekatere prodaje znotraj skupine pri izračunu dampinga.
(51)
Pri drugem proizvajalcu izvozniku je bila v izračun dampinga vključena prodaja preko povezane družbe v Uniji.
(52)
Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da je treba ugodnosti, ki jih je prejel v okviru subvencijskih shem DEPB in DDS, prišteti k izvoznim cenam.
(53)
Drug na novo vzorčeni proizvajalec izvoznik je o ugodnostih, ki jih je prejel v okviru subvencijske sheme DDS, poročal kot o negativnih cenovnih popravkih, ki umetno zvišujejo izvozne cene.
(54)
Komisija je analizirala cenovno obnašanje obeh družb na trgu Unije in prišla do ugotovitev, ki izhajajo iz uporabe člena 2(8) osnovne uredbe in zato ne zahtevajo dodatne prilagoditve. Zato se je trditev prve družbe zavrnila, popravek, o katerem je poročala druga družba, pa se ni upošteval.
(55)
Eden od na novo vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba njegove izvozne cene popraviti navzgor in jih tako uskladiti z njegovimi cenami na domačem trgu, ker so se izdelki na domačem trgu prodajali pod lastno blagovno znamko in dosegali višje cene. Vendar družba ni mogla dokazati, da so se računi, predloženi v zvezi s to trditvijo, dejansko nanašali na prodajo pod blagovno znamko, zato je bila ta trditev zavrnjena.
(56)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 50 do 52 začasne uredbe potrdijo.
4. Primerjava
(57)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi bilo treba pri določitvi njegovih izvoznih cen ravnati enako kot pri določitvi njegovih proizvodnih stroškov, ko so bile združene vse kontrolne številke izdelkov, za primerjavo z normalno vrednostjo pa uporabiti eno samo izvozno ceno.
(58)
Komisija si je v preiskavi prizadevala, da bi pridobila podatke o stroških in izvoznih cenah na podlagi kontrolne številke izdelka, vendar od zadevne družbe ni pridobila potrebnega ujemanja, ki bi omogočilo opredelitev zanesljivih stroškov proizvodnje na podlagi kontrolne številke izdelka. Vendar v preiskavi niso bile ugotovljene pomanjkljivosti pri izvoznih cenah, sporočenih za posamezne kontrolne številke izdelkov, zato za določitev dejanskih izvoznih cen uporaba člena 18 osnovne uredbe ne bi bila primerna. Ob upoštevanju standardov preiskave, ki omogočajo pošteno primerjavo, Komisija meni, da zmanjšanje ravni podrobnosti sporočenih cen ne bi bilo primerno; ta trditev je bila zato zavrnjena.
(59)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 53 do 55 začasne uredbe potrdijo.
5. Stopnje dampinga
(60)
Kot določa člen 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila za vsako vzorčeno družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za podobni izdelek, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka.
(61)
V skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe se zaradi uporabe člena 18 osnovne uredbe pri dveh od treh prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, določi na podlagi povprečne stopnje dampinga enega od prvotno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, za katerega se člen 18 osnovne uredbe ne uporablja več, in dveh na novo vzorčenih družb s stopnjami dampinga, ki niso de minimis. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 8,4 %.
(62)
Komisija je za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi najprej opredelila raven sodelovanja. V ta namen je bila izvedena primerjava med skupnimi izvoženimi količinami, navedenimi v izpolnjenih vprašalnikih za izbor vzorca, in skupnim uvozom iz zadevne države, ugotovljenim na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja visoka, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za vzorčene proizvajalce izvoznike. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena na 16,2 %.
(63)
Na podlagi tega je tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Dokončna stopnja dampinga
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Skupina Venus
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
8,4 %
Vse druge družbe
16,2 %
D. INDUSTRIJA UNIJE
1. Industrija Unije
(64)
Nekateri uporabniki so podvomili v število proizvajalcev Unije, navedeno v uvodni izjavi 63 začasne uredbe. Trdijo, da je bilo število proizvajalcev napačno ocenjeno in da je na trgu Unije dejansko manj proizvajalcev.
(65)
Komisija poudarja, da navedena trditev ni bila podprta z nobenim dokazom. Komisija je preverila v pritožbi navedeno število proizvajalcev Unije pri preverjanju reprezentativnosti, pa tudi med preiskavo. Komisija je v zvezi s tem stopila v stik z vsemi 27 znanimi proizvajalci Unije. Preiskava je potrdila, da je v OP podobni izdelek v Uniji proizvajalo 27 proizvajalcev Unije. Ta navedba se zato zavrne in potrdi se uvodna izjava 63 začasne uredbe.
2. Proizvodnja Unije in vzorčenje proizvajalcev Unije
(66)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 64 do 67 začasne uredbe potrdijo.
E. ŠKODA
1. Potrošnja Unije
(67)
Nekateri uporabniki so trdili, da se v analizi škode ne bi smeli upoštevati podatki za leto 2009, saj je imela finančna kriza, ki je nastopila v tistem letu, učinke izkrivljanja, zlasti na potrošnjo Unije. Vendar bi analiza pokazala rast potrošnje (+ 5 %), tudi če se leto 2009 ne bi upoštevalo, kar kaže na izboljšanje tržnih razmer. Poleg tega uvodna izjava 68 začasne uredbe priznava negativne učinke finančne krize. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi.
2. Uvoz iz zadevne države v Unijo
(68)
Stopnja dampinga, ugotovljena za družbo Macro Bars and Wires, je nižja od praga de minimis, predvidenega v členu 9(3) osnovne uredbe. Zato se šteje, da ta proizvajalec izvoznik v obdobju preiskave ni izvajal dampinga v smislu člena 1(2) osnovne uredbe. Zato je bil njegov obseg uvoza izključen iz obsega začasno ugotovljenega dampinškega uvoza iz zadevne države. Po navedbah enega od proizvajalcev izvoznikov, tj. skupine Venus, so bile nekatere transakcije pomotoma štete dvakrat. Komisija se je s proizvajalcem izvoznikom strinjala in te transakcije izločila iz skupnega obsega dampinškega uvoza.
(69)
Obseg, tržni delež in povprečne cene dampinškega uvoza so bili nato ustrezno popravljeni.
(70)
Obseg in tržni delež dampinškega uvoza:
2009
2010
2011
OP
Obseg
15 826
27 291
34 494
33 252
Indeks (2009 = 100)
100
172
218
210
Tržni delež
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Indeks (2009 = 100)
100
121
146
140
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(71)
Družba Macro Bars and Wires je v OP izvozila le omejene količine zadevnega izdelka in tudi navedene transakcije skupine Venus so zadevale omejene količine, zato izločitev obsega tega uvoza iz skupnega obsega dampinškega uvoza iz zadevne države ni povzročila znatnih sprememb trendov, opisanih v uvodnih izjavah 69 in 71 začasne uredbe. Ti uvodni izjavi začasne uredbe se torej potrdita.
(72)
Povprečna cena dampinškega uvoza:
2009
2010
2011
OP
Povprečna cena
2 380
2 811
3 259
3 207
Indeks (2009 = 100)
100
118
137
135
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(73)
Zaradi prilagoditve obsega dampinškega uvoza se niso bistveno spremenile povprečne cene dampinškega uvoza iz Indije ali izračuni stopnje nelojalnega nižanja cen. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen znaša 15 %, kar potrjuje ugotovitev iz začasne uredbe.
(74)
Eden od indijskih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da se zdijo prodajne cene Unije malo verjetne in da so verjetno izkrivljene. Vendar je treba poudariti, da cene, uporabljene pri izračunih nelojalnega nižanja cen, izhajajo iz informacij, ki so bile zbrane in preverjene med preverjanjem na kraju samem v prostorih vzorčenih proizvajalcev Unije.
(75)
Sklepi na podlagi ugotovitev iz uvodnih izjav 75 do 77 začasne uredbe se potrdijo.
3. Gospodarski položaj industrije Unije
(76)
Nekatere strani so trdile, da bi bilo treba rezultate, ki jih je dosegla industrija Unije, glede na svetovno gospodarsko krizo obravnavati kot razmeroma dobre in da razen enega kazalnika škode, tj. tržnega deleža, noben kazalnik ni pokazal obstoja škode.
(77)
Ena od strani je trdila, da so se povprečne prodajne cene industrije Unije povečale za približno 34 %, torej za precej več kot njeni stroški proizvodnje, ki so se v istem obdobju povečali za 13 %. V zvezi s tem je treba poudariti, da so bile na začetku obravnavanega obdobja, tj. leta 2009, prodajne cene industrije Unije nižje od stroškov proizvodnje; šele z letom 2011 ji je uspelo prodajne cene dvigniti nad stroške proizvodnje.
(78)
Preiskava je pokazala, da so se v obravnavanem obdobju nekateri kazalniki škode, na primer obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti, sicer razvijali pozitivno ali ostali stabilni (to je npr. veljalo za zaposlovanje), razvoj številnih drugih kazalnikov v zvezi s finančnim položajem industrije Unije, tj. dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, pa ni bil zadovoljiv. Kazalnik naložb se je leta 2010 sicer izboljšal, vendar je bil leta 2011 in v OP nižji kot leta 2009. Čeprav se je donosnost naložb med letoma 2009 in 2011 izboljšala in je dosegla 6,7 %, se je v OP znova zmanjšala na 0,8 %. Podobno sta se kazalnika dobičkonosnosti in denarnega toka do leta 2011 izboljšala, v OP pa sta se znova začela slabšati. Torej je mogoče sklepati, da se je po letu 2009 položaj industrije Unije začel izboljševati, nato pa se je zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države njeno okrevanje upočasnilo.
(79)
Na zahtevo ene od zainteresiranih strani se potrdi, da je raven zalog, ugotovljena v uvodni izjavi 100 začasne uredbe, zadevala dejavnost vzorčenih družb Unije.
(80)
Industrija Unije je trdila, da je bila začasno določena ciljna stopnja dobička v višini 5 % prenizka. Stran za svojo trditev ni predložila ustreznih dokazov. V uvodni izjavi 95 začasne uredbe so pojasnjeni razlogi za izbiro te stopnje dobička in preiskava ni pokazala nobenega razloga za njeno spremembo. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička.
(81)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da so težave industrije Unije v veliki meri posledica strukturnih težav in da je 5-odstotna ciljna stopnja dobička zato nerealna.
(82)
Opozoriti je treba, da morajo institucije v skladu s sodno prakso (8) določiti stopnjo dobička, ki bi jo industrija Unije pod običajnimi pogoji konkurence brez dampinškega uvoza lahko upravičeno pričakovala. Leta 2007 je stopnja dobička znašala 3,7 %, leta 2008 pa je zaradi finančne in gospodarske krize postala negativna. Po trditvah v pritožbi in ugotovitvah preiskave se je dampinški uvoz na trg Unije začel leta 2007, ko se je obseg uvoza, ki je leta 2006 znašal 17 727 ton, povečal na 24 811 ton. Zato ciljne stopnje dobička ni bilo mogoče določiti na podlagi dobička, ki bi ga lahko razumno pričakovali proizvajalci podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95 začasne uredbe, je Komisija zato menila, da bi bilo primerno uporabiti 5-odstotno stopnjo dobička na podlagi dejanskega dobička, ugotovljenega v drugih delih jeklarske industrije, ki niso utrpeli škode zaradi dampinškega in subvencioniranega uvoza; enako je bilo storjeno tudi v drugih nedavnih preiskavah podobnih izdelkov v istem sektorju (9). Poleg tega je treba opozoriti, da se stopnja dobička v višini 3,7 % iz leta 2007 v vsakem primeru šteje za prenizko zaradi dampinškega uvoza, ki se je še povečal. Zato se za namen dokončnih ugotovitev ohrani 5-odstotna ciljna stopnja dobička.
4. Sklep o škodi
(83)
Komisija zato ugotavlja, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 78 do 105 začasne uredbe potrdijo.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(84)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je trdil, da v začasni uredbi ni bilo upoštevano, da je industrija Unije od leta 2009 lahko izkoriščala povečano potrošnjo, in da Komisija ne more domnevati, da bo industrija Unije svoj tržni delež lahko ohranjala v nedogled.
(85)
V odzivu na te argumente je treba poudariti, da je preiskava pokazala, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz Indije povečeval hitreje kot potrošnja na trgu Unije. Obseg dampinškega uvoza iz Indije se je povečal za 110 %, potrošnja pa se je v istem obdobju povečala za 50 %. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila povprečna indijska cena v istem obdobju ves čas nižja od povprečne cene industrije Unije in je v OP nelojalno znižala povprečne prodajne cene industrije Unije za 15 %. Industrija Unije je v določeni meri sicer dejansko izkoristila povečano potrošnjo in je svoj obseg prodaje lahko povečala za 40 %, ni pa mogla obdržati svojega tržnega deleža, kot bi bilo sicer mogoče pričakovati glede na vedno boljše tržne pogoje in prosto proizvodno zmogljivost industrije Unije.
2. Učinek drugih dejavnikov
2.1 Nedampinški uvoz
(86)
V obravnavanem obdobju je bil razvoj nedampinškega uvoza in cen primerljiv z razvojem dampinškega uvoza in cen. Poleg tega so bile cene dampinškega uvoza bolj ali manj na isti ravni kot cene nedampinškega uvoza: povprečne nedampinške uvozne cene so bile za 0,4 % nižje. Poleg tega je obseg nedampinškega uvoza zajemal manj kot šest odstotkov skupnega uvoza iz zadevne države in nekoliko več kot 1 % tržnega deleža. Zato Komisija meni, da škoda, ki jo je povzročil nedampinški uvoz iz zadevne države, ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in znatno škodo, ki je bila povzročena industriji Unije v OP.
2.2 Uvoz iz tretjih držav
(87)
Dva od indijskih proizvajalcev izvoznikov in indijska vlada so ponovno trdili, da bi moral biti uvoz žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske vključen v preiskavo in da je bil učinek tega uvoza na trg Unije in industrijo Unije podcenjen.
(88)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 115 začasne uredbe, od začetne faze do danes niso bili predloženi dokazi o dampingu, ki bi povzročal škodo industriji Unije, na podlagi katerih bi bilo mogoče začeti protidampinško preiskavo uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Trditev, da bi bilo treba Ljudsko republiko Kitajsko vključiti v obseg preiskave, se zato zavrne kot neutemeljena.
(89)
Vendar je uvoz iz Ljudske republike Kitajske v obravnavanem obdobju naraščal in v OP dosegel tržni delež v višini 8,3 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe. Poleg tega so bile cene uvoza s Kitajske nižje od cen industrije Unije in cen indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije. Zato je bilo dodatno proučeno, ali bi uvoz iz Ljudske republike Kitajske lahko prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, ter prekinil vzročno zvezo med škodo in indijskim dampinškim uvozom.
(90)
Po razpoložljivih informacijah v začasni fazi je bil nabor izdelkov, ki ga je predstavljal uvoz s Kitajske, drugačen, pa tudi segmenti, v katerih so bili prisotni kitajski izdelki, so se razlikovali od segmentov izdelkov, ki jih je prodajala industrija Unije, ali celo od segmentov izdelkov s poreklom iz Indije, ki so se prodajali na trgu Unije.
(91)
Komisija je po objavi začasnega ukrepa prejela več trditev o tem, da bi lahko nizkocenovni uvoz s Kitajske v OP prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Indije in znatno škodo, povzročeno industriji Unije.
(92)
Analiza, opravljena na podlagi statističnih podatkov o uvozu v zvezi z dvema oznakama KN v preiskavi, je pokazala, da je 29 % uvoza s Kitajske spadalo v spodnji tržni segment (pod oznako KN 7223 00 99). To delno pojasni, zakaj so kitajske cene povprečno nižje od cen industrije Unije in indijskih proizvajalcev izvoznikov. Statistični podatki za oznako KN 7223 00 99 so tudi pokazali, da je bila večina strank kitajskih proizvajalcev iz Združenega kraljestva, kjer industrija Unije ni imela skoraj nobene proizvodnje.
Povprečna cena (v EUR/t)
2009
2010
2011
OP
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Vir: Eurostat.
(93)
V zvezi z oznako KN 7223 00 19 so analize, izvedene na podlagi kontrolne številke izdelka, pokazale, da so si industrija Unije in indijski proizvajalci konkurirali predvsem v zgornjem tržnem segmentu, v katerem so bile cene znotraj te oznake lahko tudi do štirikrat višje od cen v spodnjem tržnem segmentu. (10) Preiskava je tudi pokazala, da so razlike med cenami na splošno povezane z vrsto izdelka in vsebnostjo niklja.
(94)
V zvezi z ravnjo cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske je treba poudariti, da je bila od leta 2009 do OP povprečna cena uvoza s Kitajske ves čas višja od cen dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz Indije, kar je razvidno iz spodnje razpredelnice, ki prikazuje povprečno ceno dampinškega izvoza iz Kitajske, ki se uvršča pod oznako KN 7223 00 19.
Povprečna cena (v EUR/t)
2009
2010
2011
OP
OP + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Vir: Eurostat.
(95)
V OP je bila povprečna kitajska uvozna cena prvič nižja od indijske uvozne cene dampinškega uvoza. Vendar je bilo to le začasno, saj se je raven kitajske cene v letu po OP povečala in je bila spet višja od indijskih cen.
(96)
Poleg tega je primerjava med količino uvoza iz zadevne države in Ljudske republike Kitajske pokazala, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju in zlasti v OP obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske precej manjši od uvoza iz Indije. Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske je v osnovi znašal manj kot polovico celotnega uvoza iz Indije.
(97)
Uvoz iz Ljudske republike Kitajske je sicer res prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije, vendar ni mogel vplivati na položaj industrije Unije v tolikšni meri, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, povzročeno industriji Unije. Zato se uvodna izjava 113 začasne uredbe potrdi.
2.3 Konkurenca, ki jo predstavljajo drugi proizvajalci v Uniji
(98)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi slabo finančno uspešnost proizvajalcev Unije lahko povzročila konkurenca drugih proizvajalcev Unije, ki niso bili pritožniki ali niso izrazili podpore preiskavi ob začetku postopka.
(99)
Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji se je spreminjal, kot sledi:
2009
2010
2011
OP
Prodaja drugih proizvajalcev EU v Uniji (t)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indeks (2009 = 100)
100
160
158
158
Tržni delež drugih proizvajalcev v Uniji
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Vir: Eurostat, pritožba in odgovori o reprezentativnosti.
(100)
Proizvajalci Unije, ki niso bili pritožniki in niso izrecno izrazili podpore preiskavi, so predstavljali 44 % celotne prodaje Unije iz uvodne izjave 86 začasne uredbe. Njihov obseg prodaje se je povečal za 58 %, in sicer z ocenjenih 34 926 ton leta 2009 na 55 124 ton v obravnavanem obdobju. Vendar je taka rast sorazmerno skromna v primerjavi z rastjo dampinškega uvoza iz zadevne države v istem obdobju (+ 110 %). Poleg tega je tržni delež zadevnih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju ostal sorazmerno stabilen, pri čemer se ni ugotovilo, da bi bile njihove cene nižje od cen vzorčenih proizvajalcev Unije. Zato se sklene, da njihova prodaja na trgu Unije ni prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije.
3. Sklep o vzročni zvezi
(101)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 121 do 124 začasne uredbe potrdijo.
G. INTERES UNIJE
1. Splošne okoliščine
(102)
Ker pripomb ni bilo, se uvodna izjava 125 začasne uredbe potrdi.
2. Interes industrije Unije
(103)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 126 do 133 začasne uredbe potrdijo.
3. Interes nepovezanih uvoznikov
(104)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 142 do 144 začasne uredbe potrdijo.
4. Interes uporabnikov
(105)
Po uvedbi začasnih ukrepov je sedem uporabnikov in eno združenje uporabnikov stopilo stik s Komisijo in izrazilo interes za sodelovanje v preiskavi. Na njihovo zahtevo so jim bili aprila 2013 poslani vprašalniki. Vendar sta le dva uporabnika predložila v celoti izpolnjen vprašalnik; na splošno so sodelujoči uporabniki predstavljali 12 % celotnega uvoza iz zadevne države v OP in 2,5 % celotne potrošnje Unije ter zaposlovali 32 oseb v proizvodnji končnih izdelkov, v katere je bil vključen zadevni izdelek. Gospodarski učinek ukrepov na uporabnike je bil ponovno ocenjen na podlagi novih razpoložljivih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, pri dveh uporabnikih pa je bil opravljen obisk zaradi preverjanja predloženih informacij.
(106)
Uporabniki so trdili, da je bila stopnja dobičkonosnosti v višini 9 %, navedena v uvodni izjavi 136 začasne uredbe, previsoka in ni bila reprezentativna za industrijo uporabnikov. Po prejemu dodatnih izpolnjenih vprašalnikov je bila ponovno izračunana povprečna dobičkonosnost vseh sodelujočih uporabnikov in ugotovilo se je, da je znašala 2 % prihodka od prodaje.
(107)
Prav tako je bilo ugotovljeno, da so pri vseh sodelujočih uporabnikih nakupi izdelkov iz zadevne države povprečno predstavljali 44 % vseh nakupov zadevnega izdelka, za dva sodelujoča uporabnika pa je bila zadevna država edini vir oskrbe z izdelkom. V OP je prihodek od prodaje izdelka, ki vključuje zadevni izdelek, v povprečju predstavljal 14 % skupnega prihodka od prodaje sodelujočih uporabnikov.
(108)
Ob predpostavki najslabšega možnega scenarija za trg Unije, tj. da morebitnega povišanja cen ne bi bilo mogoče prenesti na distribucijsko verigo in da bi uporabniki še naprej kupovali enake količine izdelka iz zadevne države, bi učinek dajatve na dobičkonosnost uporabnikov, doseženo z dejavnostmi uporabe ali vključevanja zadevnega izdelka, pomenil zmanjšanje, zaradi katerega bi imeli uporabniki izgubo, njihova dobičkonosnost pa bi z -0,6 % postala negativna.
(109)
Komisija priznava, da bo kratkoročni in srednjeročni učinek na posamični ravni bolj izrazit za uporabnike, ki se oskrbujejo izključno z uvozom iz Indije. Vendar je njihovo število sorazmerno majhno (dva od sodelujočih uporabnikov). Poleg tega lahko, če njihov indijski proizvajalec pri tem sodeluje, zaprosijo za povračilo dajatev v skladu s členom 11 osnovne uredbe, če so zanj izpolnjeni vsi pogoji.
(110)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe, so nekateri uporabniki ponovno izrazili zaskrbljenost, da bodo ukrepi vplivali na nekatere vrste žic, ki se ne proizvajajo v Evropi, in sicer vrste iz tako imenovane serije 200. Po mnenju uporabnikov se izdelek v Uniji ne proizvaja zaradi omejenega povpraševanja in specifičnosti proizvodnega procesa.
(111)
Vendar je preiskava pokazala, da industrija Unije to vrsto žic iz nerjavnega jekla proizvaja in da predstavljajo omejen delež trga Unije. Uporabnikom so na voljo tudi drugi viri oskrbe iz držav brez uvedenih protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov. Poleg tega se v isti namen lahko uporabijo tudi druge vrste žic iz nerjavnega jekla. Zato uvedba ukrepov ne more imeti znatnega učinka na trg Unije in navedene uporabnike. Ta trditev se zato zavrne.
(112)
Nekateri uporabniki so opozorili, da je dobavni rok podobnega izdelka, ki ga proizvedejo proizvajalci Unije, daljši od dobavnega roka zadevnega izdelka iz Indije. Vendar dejstvo, da trgovci lahko oblikujejo zaloge izdelkov in te dajo hitro v promet, ne zmanjšuje dejanskih dokazov o negativnih učinkih dampinškega uvoza. Zato je treba ta argument zavrniti.
(113)
Čeprav bodo na nekatere uporabnike ukrepi, uvedeni za uvoz iz zadevne države, verjetno vplivali bolj negativno kot na druge, se ob upoštevanju navedenega šteje, da bo uvedba ukrepov trgu Unije na splošno koristila. Zlasti se šteje, da bi ponovna vzpostavitev pravičnih pogojev trgovanja na trgu Unije industriji Unije omogočila uskladitev cen s stroški proizvodnje, ohranitev proizvodnje in zaposlenosti, vnovično pridobitev izgubljenega tržnega deleža ter prednosti povečane ekonomije obsega. S tem bi industrija dosegla razumne stopnje dobička, ki bi ji srednje- in dolgoročno omogočile učinkovito poslovanje. Obenem bo industrija lahko izboljšala svoj splošni finančni položaj. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da bodo imeli ukrepi na splošno omejen učinek na uporabnike in nepovezane uvoznike. Zato se sklene, da splošna korist ukrepov odtehta posledice za uporabnike zadevnega izdelka na trgu Unije.
5. Sklep o interesu Unije
(114)
Ob upoštevanju navedenega se potrdi ocena iz uvodnih izjav 145 in 146 začasne uredbe.
H. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(115)
Za enega od proizvajalcev izvoznikov je bil izračun odprave škode popravljen navzdol, potem ko se je ta pritožil zaradi stvarnih napak, in sicer naj bi bil pri nekaterih transakcijah uporabljen napačni menjalni tečaj, v izračun pa vključene transakcije znotraj skupine. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 148 do 151 začasne uredbe potrdijo.
(116)
Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da gre pri izvozu iz Indije v Unijo za prodajo trgovcem na debelo, medtem ko industrija Unije na trgu Unije blago prodaja končnim uporabnikom; tako Komisija po njegovem mnenju primerjave ni opravila na ustrezni ravni trgovine. Vendar je preiskava pokazala, da indijski proizvajalci izvozniki blago prodajajo obema kategorijama odjemalcev in s proizvajalci Unije konkurirajo za iste stranke.
2. Sklep o stopnji odprave škode
(117)
Za družbo Macro Bars and Wires individualna stopnja škode ni bila izračunana, ker je bila dokončna protidampinška stopnja te družbe na ravni de minimis, kot je navedeno v uvodni izjavi 51.
(118)
Metodologija, uporabljena v začasni uredbi, se potrdi.
3. Dokončni ukrepi
(119)
Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene zaradi dampinškega uvoza, ob upoštevanju stopnje subvencioniranja, ki je bila določena z Uredbo Komisije (EU) št. 419/2013.
(120)
Zato so bile stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo stopnje škode in stopnje dampinga, pri čemer so bile upoštevane stopnje subvencioniranja in sicer so bile v celoti odštete od ustrezne stopnje dampinga. V skladu s tem so dokončne stopnje protidampinške dajatve naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Izravnalna dajatev
Stopnja škode
Stopnja dokončne protidampinške dajatve
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Skupina Venus
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Sodelujoče nevzorčene družbe
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Vse druge družbe
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(122)
Eden od proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.
(123)
V zadnjih letih so bile cene zadevnega izdelka zelo spremenljive, zaradi česar ta ni primeren za fiksno cenovno zavezo. Za rešitev tega problema je indijski proizvajalec izvoznik ponudil indeksacijsko klavzulo, ki temelji na stroških surovin. Glede tega je treba opozoriti, da ni bilo mogoče določiti neposredne in natančne povezave med nihanjem cen in nihanjem indeksa, zato se indeksacija ne šteje za primerno. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da obstajajo različne vrste zadevnega izdelka, ki jih je težko razločevati, njihove cene pa se znatno razlikujejo.
(124)
Poleg tega proizvajalec izvoznik proizvaja najrazličnejše izdelke iz nerjavnega jekla, ki bi jih lahko prek povezanih trgovskih družb prodajal istim strankam v Uniji. To bi pomenilo resno tveganje za navzkrižno kompenzacijo, zavezo pa bi bilo izjemno težko učinkovito spremljati.
(125)
Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ponujene zaveze ni mogoče sprejeti.
(126)
Vse zahtevke za uporabo stopnje protidampinške dajatve, ki se uporablja za posamezno družbo, (npr. zaradi spremembe naziva družbe ali ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (11), skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vseh spremembah dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezane na primer s spremembo naziva ali ustanovitvijo proizvodnega in prodajnega subjekta. Po potrebi se uredba o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev ustrezno spremeni s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
4. Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev
(127)
Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in stopnjo škode, povzročene industriji Unije, je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:
-
2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,
-
manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,
trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 ter s poreklom iz Indije.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Družbe s seznama v Prilogi
5,0
B781
Vse druge družbe
12,5
B999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Če kateri koli izvoznik proizvajalec iz zadevne države Komisiji predloži dovolj dokazov, da
(a)
v obdobju preiskave (med 1. aprilom 2011 in 31. marcem 2012) ni izvažal blaga, opisanega v členu 1(1) in s poreklom iz zadevne države;
(b)
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter
(c)
je zadevno blago dejansko izvažal ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil precejšnjo količino v Unijo,
se člen 1(2) lahko spremeni, tako da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam v Prilogi.
Člen 3
Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 418/2013 na uvoz žice iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:
-
2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma,
-
manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,
trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 ter s poreklom iz Indije, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 5. novembra 2013