РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1283/2014
z dne 2. decembra 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („zadevni izdelek“) s poreklom iz Republike Koreje in Malezije („zadevni državi“), so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1514/2002 (2) („prvotni ukrepi“).
(2)
Veljavne protidampinške dajatve za Malezijo znašajo 75 %, razen za družbi Anggerik Laksana Sdn Bhd in Pantech Steel Industries Sdn Bhd, za kateri znašajo 59,2 % oziroma 49,9 %. Za Republiko Korejo pa dajatev za vse družbe znaša 44 %.
(3)
Prvotni ukrepi so se ohranili z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 363/2010 (4) („veljavni ukrepi“).
1.2 Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države
(4)
Ta postopek ne zajema trenutno veljavnih protidampinških ukrepov za izvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Tajske (5). Ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom s poreklom s Kitajske so bili razširjeni na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Tajvana (6), Indonezije (7), Šrilanke (8) in Filipinov (9). Komisija je 3. septembra 2014 začela pregled zaradi izteka ukrepa po členu 11(2) osnovne uredbe o uvozu zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske, razširjenih na Tajvan, Indonezijo, Šrilanko in Filipine. Komisija je obvestilo objavila v Uradnem listu Evropske unije (10). Protidampinški ukrepi za izvoz iz Tajske so prenehali veljati.
(5)
Januarja 2013 so bili uvedeni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije (11).
1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Evropska komisija („Komisija“) je 8. februarja 2013 objavila obvestilo o bližnjem izteku (12) veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek s poreklom iz Republike Koreje in Malezije.
(7)
Komisija je 26. junija 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka navedenih ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“).
(8)
Zahtevek je vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 40 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji.
(9)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije.
(10)
Komisija je 15. oktobra 2013 začela pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku tega pregleda je objavila v Uradnem listu Evropske unije (13).
1.4 Zainteresirane strani
(11)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, da bi sodelovale v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Republiki Koreji in Maleziji ter korejske in malezijske organe in jih pozvala k sodelovanju.
(12)
Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
1.4.1 Vzorčenje
(13)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec proizvajalcev Unije, uvoznikov in korejskih proizvajalcev izvoznikov.
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(14)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije, in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom („obdobje preiskave“ ali „OPP“) v Uniji, tako da se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, ter je obsegal štiri proizvajalce Unije ali koncerne Unije (pet posameznih družb) s sedežem v Nemčiji, Franciji, Italiji, Romuniji in Avstriji. Ker ni bilo nobenih pripomb, so začasno izbrane družbe ostale v končnem vzorcu.
(15)
Toda po začetku postopka je morala Komisija zaradi nesodelovanja iz vzorca izključiti dva proizvajalca Unije. Preostali dve družbi/koncern (tri posamezne družbe) predstavljajo 49 % proizvodnje Unije in 45 % prodaje Unije ter imajo proizvodne obrate v treh različnih državah. Zato se je spremenjeni vzorec še vedno obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unijo.
(b) Vzorčenje uvoznikov
(16)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in bi v tem primeru izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj ji pošljejo informacije iz obvestila o začetku. Vendar ni pri preiskavi sodeloval noben uvoznik.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Republiki Koreji
(17)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Koreji pozvala, naj ji pošljejo informacije iz obvestila o začetku. Poleg tega je misijo Republike Koreje pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali naveže stik z njimi.
(18)
Zahtevane informacije sta predložila dva korejska proizvajalca izvoznika, vendar se je le eden strinjal s sodelovanjem in vključitvijo v vzorec. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje korejskih proizvajalcev izvoznikov ni potrebno.
(d) Proizvajalci izvozniki v Maleziji
(19)
Komisija zaradi majhnega števila znanih malezijskih proizvajalcev izvoznikov v obvestilu o začetku ni predvidela njihovega vzorčenja.
(20)
Komisija je pozvala vse proizvajalce izvoznike, da se ji javijo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila. Poleg tega je misijo Malezije pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali naveže stik z njimi.
1.4.2 Izpolnjeni vprašalniki
(21)
Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim družbam v Uniji, sodelujoči korejski družbi in vsem znanim malezijskim proizvajalcem izvoznikom.
(22)
Vprašalnika ni izpolnil eden od proizvajalcev Unije, medtem ko je drugi poslal le delno izpolnjen vprašalnik, na poziv k dopolnitvi pa ni odgovoril. Oba proizvajalca Unije sta bila naknadno izključena iz vzorca (glej uvodno izjavo 15). Vprašalnik je izpolnil en korejski proizvajalec izvoznik. Vprašalnika ni izpolnil noben od malezijskih proizvajalcev izvoznikov.
1.4.3 Preveritveni obiski
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovitve dampinga in posledične škode ter za oceno, ali bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
proizvajalci Unije:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Avstrija, vključno s povezano družbo Siekman Fittings, Lohne, Nemčija,
-
Vallourec Fittings S.A., Francija;
proizvajalci izvozniki v Republiki Koreji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(24)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave“ ali „OPP“).
(25)
Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
1.6 Razkritje
(26)
Komisija je 12. septembra 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Komisija je proučila pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(27)
Izdelek, ki se pregleduje, je pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 („zadevni izdelek“).
2.2 Podobni izdelek
(28)
V preiskavi v zvezi s pregledom se je tako kot v prvotni preiskavi pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v zadevnih državah, ki se prodaja na domačem trgu in/ali se izvaža v Unijo in/ali na druge izvozne trge, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter končne uporabe kot izdelki, ki jih v Uniji prodajajo proizvajalci Unije.
(29)
Komisija se je odločila, da se ta izdelek zato šteje za podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA
(30)
Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da bi zadevni državi zaradi izteka veljavnih ukrepov ponovili damping.
3.1 Republika Koreja
3.1.1 Uvodne pripombe
(31)
V preiskavi je sodelovala ena od največjih korejskih proizvajalk zadevnega izdelka, tj. družba TK Corporation. Izvoz te sodelujoče družbe je znašal 25-40 % korejskega izvoza zadevnega izdelka (natančen podatek ni naveden zaradi zaupnosti). Družba TK Corporation je Komisiji poslala izpolnjen vprašalnik, v katerega je vključila podatke o domači prodaji in izvozu ter stroških proizvodnje. Analiza korejskega dampinga v obdobju preiskave in deli analize o njegovi ponovitvi bi po mnenju Komisije lahko temeljili na podatkih te družbe, pri čemer se upošteva njen delež pri korejskem izvozu zadevnega izdelka. Odgovor družbe TK Corporation se je preveril.
3.1.2 Damping uvoza v obdobju preiskave
(32)
V obdobju preiskave je bila iz Koreje v Unijo uvožena le zanemarljiva količina zadevnega izdelka (manj kot 50 ton). Nekaj teh izdelkov je prodala edina sodelujoča proizvajalka izvoznica, tj. družba TK Corporation. Jasno je bilo, da te količine niso bile reprezentativne, saj niso presegle 0,1 % proizvodnje družbe TK Corporation. Ni pa bilo jasno, ali je ta družba plačala protidampinško dajatev na uvoz, kar vzbuja dvom glede dejanskega vstopa uvoženih izdelkov na carinsko območje Unije. Poleg tega je šlo za prodajo treh posebnih izdelkov z lastnimi specifikacijami za fitinge (torej za nereprezentativno prodajo), prodaja pa je bila opravljena v „paketu“ z drugimi fitingi (v glavnem nerjavno jeklo). Zaradi navedenega ni bilo mogoče izdelati smiselne analize dampinga na podlagi uvoza zadevnega izdelka družbe TK Corporation v Unijo v OPP.
(33)
Po razkritju je družba TK Corporation trdila, da bi morala Komisija svojo analizo dampinga opreti na izvoz družbe v Unijo, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) izvoz družbe v Unijo v OPP je bil znaten in zato reprezentativen, saj je zajemal „ne manj kot 26 računov z 282 posameznimi transakcijami, in to kljub dajatvam“; (ii) zaradi pomanjkanja jasnosti v zvezi s plačilom protidampinške dajatve naj določena prodaja (namenjena projektu na morju) ne bi bila predmet protidampinške dajatve, medtem ko v drugih primerih prodaje v OPP uvozniki niso vedno plačevali protidampinških dajatev, saj so bili izdelki napačno razvrščeni, zaradi česar uvozniki niso vedeli, da je treba protidampinške dajatve plačati. Medtem pa so bili uvozniki opozorjeni na te napake in so protidampinške dajatve plačali za nazaj; ter (iii) pogoji za izvoz v Unijo so bili običajni, saj se niso uporabljali kratki roki dobave in zaračunane cene niso bile predmet navzkrižne kompenzacije.
(34)
Te pripombe so bile skrbno analizirane. Družba TK Corporation ni izpodbijala svojega nizkega obsega izvoza v Unijo, tako v absolutnem smislu kot tudi v primerjavi s celotno proizvodnjo podobnega izdelka (manj kot 0,1 %). Komisija ohranja svoje stališče, da se tako majhna količina, v relativnem in absolutnem smislu, ne šteje za reprezentativno.
(35)
Poleg tega Komisija na podlagi predloženih dokumentov ni mogla ugotoviti, kateri del domnevne prodaje družbe TK Corporation v Unijo naj bi bil pravilno uvrščen in uvožen; tudi trditve, da cene niso bile predmet navzkrižne kompenzacije, ni bilo mogoče preveriti in posledično ne sprejeti, saj so bila s tem povezana dokazila predložena šele po preveritvenem obisku. V vsakem primeru pa glede obeh vprašanj, glede na sklep analize v uvodni izjavi 34, Komisiji ni treba predložiti končne ugotovitve, saj tudi skupnega navedenega obsega prodaje družbe TK Corporation v Unijo ni mogoče šteti za reprezentativnega.
(36)
Komisija zato potrjuje, da prodaje družbe TK Corporation v OPP ni mogoče uporabiti za smiselno analizo dampinga v okviru te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.
3.1.3 Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(37)
Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno v druge namembne države, proizvodno in prosto zmogljivost v Koreji ter privlačnost trga Unije.
3.1.3.1 Izvoz iz Koreje v druge namembne kraje
(38)
Komisija je zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Koreje v Unijo in nezanesljivih cen za to prodajo (glej uvodne izjave 32 do 36) ugotovila, da bi bilo treba v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov pri oceni verjetne prihodnje ravni izvoznih cen v Unijo uporabiti podatke o prodaji zadevnega izdelka iz Koreje v druge države.
(39)
Zdelo se je ustrezno, da se najprej analizira korejska prodaja v Združene države („ZDA“), saj je navedeni trg za razliko od vseh drugih korejskih izvoznih namembnih držav enake velikosti kot trg Unije ter ima številne domače proizvajalce pa tudi velik delež uvoza in nizke stopnje tarifnih kvot uvoza, zaradi česar je zelo konkurenčen. Razen tega so ZDA glavna namembna država za izvoz iz Koreje na splošno, pa tudi za družbo TK Corporation.
(40)
Med preiskavo je bil poleg tega proučen tudi ves drug izvoz zadevnega izdelka iz Koreje.
(41)
Opravljen je bil izračun dampinga za izvoz v ZDA in v vse druge namembne države (razen Unije zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 32 do 36).
(a) Normalna vrednost
(42)
Normalna vrednost za družbo TK Corporation je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe temeljila na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovine na domačem trgu, kadar je to mogoče.
(43)
Za vrste izdelka, ki ne dopuščajo te metodologije, se normalna vrednost konstruira v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(44)
To se izračuna na osnovi dejanskih proizvodnih stroškov družbe TK Corporation, kot je navedeno v izpolnjenem vprašalniku, in sicer dejanskih stroškov proizvodnje, h katerim se doda dejanski znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.
(b) Izvozna cena
(45)
Pri izračunu dampinga ni bilo mogoče uporabiti prodaje družbe TK Corporation v Unijo, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 36, zato so izvozne cene temeljile na njenem izvozu na trge tretjih držav.
(46)
V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe je bila uporabljena izvozna cena družbe TK Corporation v druge države, tako da se je prilagodila na raven franko tovarna, pri čemer so se po potrebi upoštevali stroški, med drugim za prevoz, dajatve in davke.
(c) Primerjava in prilagoditve
(47)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka, pri čemer sta bili obe na ravni franko tovarna.
(48)
Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na cene in primerljivost cen. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja ter tozadevne stroške.
(49)
Zaradi razlikovanja med različnimi vrstami zadevnega izdelka je bil v originalni metodologiji kontrolne številke izdelka predviden enajstmestni sistem oznake za zajemanje vrst izdelkov. Pri izračunu dampinga pa se je uporabila nekoliko bolj omejena struktura kontrolne številke izdelka, in sicer sedemmestna. Polji za standardno specifikacijo in kakovost sta se nadomestili s poenostavljenim merilom, pri katerem so se razlikovali izdelki iz ogljikovega jekla in legiranega jekla. In sicer zato, ker se je ugotovilo, da so se uporabljene standardne specifikacije (kot so ANSI ali EN) le malo razlikovale, pri sistemih kakovosti pa se je upošteval uporabljeni standard. Zato je poenostavljeni sistem povečal stopnjo ujemanja pri izračunu dampinga (in škode) za tisoče kontrolnih številk izdelka, ne da bi se izkrivljal rezultat izračuna.
(50)
Družba TK Corporation je od Komisije zahtevala, naj originalni sistem kontrolnih številk izdelka razširi na šestnajstmestnega, vendar je bila ta zahteva zavrnjena, saj je bilo zadevni izdelek s sistemom, ki je bil v uporabi, že mogoče učinkovito razporediti. Prav tako je treba poudariti, da se izračunane meje dampinga (in škode) nedvomno ne bi bistveno spremenile, če bi temeljile na sedem-, enajst- ali šestnajstmestnem sistemu, ker so se povprečne cene, po katerih je družba TK Corporation prodajala izdelke na različnih trgih, precej razlikovale.
(51)
Drugo vprašanje izračuna se je nanašalo na metodo obsega, ki naj bi se uporabila pri izračunu dampinga. Ker se pri evidentiranju količine na računih družbe TK Corporation, v njenih smernicah glede določanja cen za (morebitne) kupce in njenem računovodstvu uporabljajo „kosi“, je trdila, da bi bilo treba kose uporabljati tudi kot mersko enoto pri izračunu. V vprašalniku se je zahtevala količina glede na težo, vendar je družba TK Corporation za nekatere od svojih prodaj navedla kose. Družba TK Corporation je v okviru postopka dopolnitve kose iz navedenih prodaj pretvorila v težo. Komisija se je odločila, da je teža najboljša metodologija, ker:
-
bi lahko kosi kot merska enota povzročili izkrivljanja glede povprečne cene na enoto, saj kosi ne izražajo teže na kos, ki je pomembna za določitev stroškov (in s tem cene) zadevnega izdelka,
-
se teža zahteva za izračune škode, ker to metodologijo uporabljajo proizvajalci Unije in ne bi bilo smiselno uporabljati druge metodologije za izračune dampinga in škode (nelojalno nižanje prodajnih cen),
-
se v carinskih uradih Unije in korejski izvozni statistiki podatki evidentirajo samo glede na težo zadevnega izdelka.
(52)
Poleg tega je treba poudariti, da se zdi, da se izračunane stopnje dampinga na splošno niso močno spremenile, če so temeljile na kosih, in sicer zaradi precejšnjih razlik, ugotovljenih pri povprečnih cenah, po katerih je družba TK Corporation prodajala izdelke na različnih trgih.
(53)
Po razkritju je družba TK Corporation ponovno predložila pripombo, da bi Komisija morala svoj izračun dampinga opreti na število kosov izdelka in ne težo. Eden od navedenih razlogov je bil, da so podatki o prodaji in stroških družbe TK Corporation izraženi v kosih, kar pomeni, da bi pretvorba podatkov v težo vodila do izkrivljanja pri izračunu stopnje dampinga.
(54)
Kar zadeva primerljivost z industrijo Unije, je družba TK Corporation menila, da Komisija ni izračunala stopnje škode, medtem ko za izračun stopnje dampinga primerjava podatkov o stroških in prodaji industrije Unije ni potrebna. Poleg tega je družba TK Corporation trdila, da se v transakcijah kot mersko enoto uporablja kos in ne kilogram ali tona, kar velja tudi za industrijo Unije.
(55)
Prav tako družba TK Corporation ne razume, zakaj naj bi bilo relevantno, da se pri podatkih carinskih uradov Unije in korejske izvozne statistike uporablja težo.
(56)
Navedene pripombe so bile podrobno analizirane. Najprej je treba opozoriti, da družba TK Corporation ni predložila „alternativnega“ izračuna dampinga na podlagi števila kosov. Družba je sicer trdila, da bi bil „izračun na podlagi števila kosov“ natančnejši, vendar tega dejansko ni dokazala. Komisija ponovno poudarja, da so izračunane stopnje dampinga znatne ter da, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52, ni bilo ugotovljenih večjih razlik med stopnjami dampinga, izračunanimi na podlagi teže, in stopnjami dampinga, izračunanimi na podlagi kosov. Z drugimi besedami, nesporno je, da je stopnja dampinga, ne glede na to, katera metoda je bila uporabljena, znatna. Prav tako je treba spomniti, da je pretvorbo podatkov o prodaji in stroških družbe TK Corporation iz kosov v težo izvedla družba sama, z uporabo lastne metodologije. Poleg tega je na spletni strani družbe na voljo njihov katalog, ki za vsako vrsto fitinga navaja približno težo.
(57)
Transakcije industrije Unije so izražene s težo in v kosih, kot je razvidno iz računov, ki jih je Komisija preverila. Poleg računov se teža uporablja tudi v metodologiji za določitev zmogljivosti, obsega proizvodnje in proizvodnih stroškov - ne samo v Uniji, temveč tudi po svetu in tudi v Koreji. Surovine, ki predstavljajo največji del proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, se kupujejo v tonah. Tudi drugi dejavniki, kot so poraba energije, stroški dela in prevoza, se računajo na podlagi teže. Industrija Unije prav tako določa popust za stranke ob koncu leta na podlagi količine (v tonah), ki jo je stranka kupila, in ne na podlagi števila kosov. Poleg tega je bilo treba v tem pregledu zaradi izteka ukrepa izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen (za izračun stopenj glej uvodne izjave 98 do 105), zato trditev, da primerjava s korejskimi podatki in podatki industrije Unije ni bila potrebna, kot predlaga trditev, povzeta v uvodni izjavi 54, ni pravilna.
(58)
Statistični podatki iz celega sveta, ki so se zbirali in uporabljali v okviru preiskave, vključno s korejskimi izvoznimi podatki in carinskimi podatki Unije, so izraženi samo v teži. Ti so se med drugim uporabili za analizo korejskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo in tretje države. Za določitev deleža družbe TK Corporation pri tem izvozu ter za navzkrižno preverjanje podatkov o obsegu prodaje družbe v Unijo, kakor ga je navedla v vprašalniku, je bilo treba podatke družbe pretvoriti v težo, saj podatkov o korejskem izvozu in carinskih podatkov Unije ne bi bilo možno pretvoriti v kose.
(59)
Nazadnje je treba opozoriti, da je bila tudi v prejšnjih preiskavah (kot je preiskava, ki je privedla do prvotnih ukrepov, in prvi pregled zaradi izteka ukrepa, ki je privedel do veljavnih ukrepov), pa tudi v novejših preiskavah v zvezi z istim izdelkom s poreklom iz Rusije in Turčije, uporabljena metodologija, ki temelji na teži.
(60)
Glede na navedeno Komisija potrjuje, da bi bilo treba trditev, da bi bilo treba izračune izvesti na podlagi števila kosov, zavrniti.
(d) Damping v obdobju preiskave
(61)
Tako izračunane stopnje dampinga za družbo TK Corporation so bile 46 % in 27 %, odvisno od izvoznega namembnega kraja.
3.1.3.2 Korejska proizvodna zmogljivost
(62)
Komisija je glede celotne korejske proizvodne in proste zmogljivosti med preiskavo prejela podatke le od družbe TK Corporation in od nobenega drugega korejskega proizvajalca. Komisija se je pri ugotovitvah v zvezi s tem ustrezno sklicevala na člen 18 osnovne uredbe, informacije, ki jih je imela na voljo, pa so bile preverjene informacije, ki ji jih je poslala družba TK Corporation in so se nanašale le na to družbo, ter informacije za vso državo, vključene v zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa.
(63)
Proste zmogljivosti, o katerih je poročala ta družba, so bile ustrezno preverjene. Komisija je z ekstrapoliranjem prostih zmogljivosti, o katerih je poročala družba TK Corporation v obdobju preiskave, na podlagi deleža celotnega korejskega obsega izvoza izračunala, da bi celotne proste zmogljivosti v Koreji znašale vsaj 15 000 ton, kar pomeni okrog 25 % celotne potrošnje Unije. Vendar je glede takega izračuna pomembno navesti, da je obseg proizvodnje v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo zelo značilen za vsako posamezno podjetje ter da je družba TK Corporation, čeprav je ena od večjih proizvajalcev podobnega izdelka v Koreji, le ena od mnogih in vsekakor ne prevladujoča. Komisija je zato navzkrižno preverila navedeno ugotovitev z informacijami iz zahtevka.
(64)
Informacije o prosti zmogljivosti iz zahtevka so temeljile na oceni zmogljivosti in podatkih o proizvodnji za vse korejske proizvajalce, ki jih je opredelil vložnik. Za tri največje proizvajalce so se uporabili javno dostopni podatki glede proizvodne zmogljivosti. Za druge (mnogo manjše) korejske proizvajalce taki podatki niso bili javno na voljo, zato je vložnik uporabil druge razumne metode za oceno njihove proizvodne zmogljivosti. Vložnik je nadalje predpostavil določeno raven korejske domače potrošnje in pri oceni proste zmogljivosti upošteval uvoz v Korejo ter izvoz iz nje. Z ustreznimi odbitki pri izračunu proizvodne in proste zmogljivosti se je upoštevala proizvodnja druge vrste izdelkov, ki ne spadajo v področje uporabe izdelka. Vse te informacije so se jasno obravnavale kot popolnejše in odločilnejše od informacij iz uvodne izjave 63. Prejetih ni bilo nobenih stališč, ki bi bila v nasprotju s temi podatki. Na tej podlagi in ob uporabi razpoložljivih dejstev se ocenjuje, da proste zmogljivosti v Koreji znašajo 119 300 ton, kar je enako kot dvakratna velikost trga Unije v obdobju preiskave.
3.1.3.3 Privlačnost trga Unije
(65)
Opozoriti je treba, da se zadevni izdelek uporablja v glavnem v naftni industriji in industriji zemeljskega plina, gradbeništvu, pri proizvodnji energije, v ladjedelništvu ter industrijskih obratih. Nobeno od dejstev, ki so na voljo, ne kaže na znatno rast ali zmanjšanje teh sektorjev v Koreji, zato se šteje, da je korejski domači trg za zadevni izdelek dokaj stabilen za prihodnja leta in da za korejski zadevni izdelek ne ponuja znatnih možnosti širitve. Glavni izvozni trgi za te industrije poleg Koreje so Unija, ZDA, države Bližnjega Vzhoda in Jugovzhodna Azija. Iz informacij, zbranih v preiskavi, ni bilo razvidno, da bi povpraševanje na katerem koli od navedenih trgov v prihodnje znatno upadlo ali poraslo.
(66)
Stopnja korejskega izvoza v ZDA, države Bližnjega Vzhoda in Jugovzhodno Azijo je že visoka, zato ti trgi nimajo znatnega potenciala rasti za korejsko industrijo. Prav tako je treba opozoriti, da je bil za korejski izvoz v ZDA ugotovljen znaten 46-odstoten damping. Trg Unije, ki je eden od največjih trgov na svetu, bi bil zato v primeru razveljavitve ukrepov privlačen trg za rast, saj korejski proizvajalci izvozniki zaradi veljavnih ukrepov tega trga do zdaj še niso v celoti izkoristili.
(67)
Trg ZDA in trg Unije sta si v smislu velikosti in tržnih razmer podobna. Na obeh trgih obstaja veliko število domačih proizvajalcev in velik tržni delež odpade na uvoz. Preiskava je pokazala, da je povprečna prodajna cena na trgu Unije (ob upoštevanju vse prodaje proizvajalcev Unije ter uvoza v Unijo) 2 600 EUR/tono. Povprečna cena na trgu Unije je torej podobna povprečni ceni, ki jo korejski proizvajalci izvozniki dobijo na trgu ZDA (2 700 EUR/tono), razlika pa je v tem, da v ZDA ni protidampinških ukrepov. Sedanji majhen obseg korejske prodaje v Unijo je torej najverjetneje rezultat veljavnih ukrepov za zadevni izdelek. Spomnimo, da so bile ZDA v obdobju preiskave največji izvozni trg za korejske izvoznike. To dokazuje, da bi bila Unija privlačen trg za korejske izvoznike in da bi bilo, če bi bile dajatve razveljavljene, mogoče pričakovati, da bi trg Unije privabil podobno velike količine izdelkov kot trg ZDA. V obdobju preiskave je korejski zadevni izdelek predstavljal 20-25 % vsega uvoza zadevnega izdelka v ZDA ter 10-15 % tržnega deleža celotnega trga ZDA za zadevni izdelek (natančni podatki niso navedeni zaradi zaupnosti). Povedano drugače, korejski proizvajalci bi v primeru razveljavitve ukrepov najverjetneje uporabili razpoložljivo prosto zmogljivost, kot je opisano v uvodni izjavi 64, za ponoven vstop na trg Unije.
(68)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 39, ni razen ZDA nobenega drugega namembnega kraja za korejske izvoznike, ki bi se v primeru izteka ukrepov lahko zanesljivo uporabil v analizi razvoja trga Unije. Zato se šteje, da združevanje vsega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija ali ZDA, v tej analizi ne bi zagotovilo zanesljivih povprečnih cen glede na drugačne okoliščine, ki se uporabljajo za vse te (mnogo manjše) posamezne trge. Ob upoštevanju omejitev te analize, kot je bilo že opisano, in pomanjkanju znatnega potenciala rasti teh „drugih trgov“ v bližnji prihodnosti, se vseeno ne pričakuje, da bi ti trgi pritegnili znaten dodaten uvoz iz Koreje.
3.1.3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(69)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je korejski zadevni izdelek v ZDA in druge tretje države izvažal po dampinških cenah, pri čemer sta stopnji dampinga znašali 46 % oziroma 27 %.
(70)
Poleg tega je bila v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave korejska prosta zmogljivost precejšnja. Če bi bila ta zmogljivost uporabljena pri izvozu v Unijo in za konkuriranje proizvajalcem Unije ali večjim uvoznikom iz tretjih držav na področju cen, je zelo verjetno, da bi bil tak izvoz dampinški.
3.2 Malezija
3.2.1 Uvodne pripombe
(71)
Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz Malezije je morala celotna analiza temeljiti na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo iz drugih virov. Komisija je glede tega in v skladu z določbami iz člena 18 osnovne uredbe proučila različne statistične vire. Statistični podatki o uvozu, zbrani v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), so zagotovili najboljše razpoložljive informacije za določitev uvoznih količin in cen za trg Unije. Drugi viri, kot je Eurostat, se niso uporabili, ker zadevnega izdelka ni bilo mogoče ločiti od drugih izdelkov, pri katerih se tudi uporablja osemmestna oznaka.
3.2.2 Damping uvoza v obdobju preiskave
(72)
Zbirka podatkov iz člena 14(6) je pokazala, da na trg Unije ni bilo nobenega uvoza iz Malezije. Zato je bilo ugotovljeno, da se v obdobju preiskave ni nadaljeval damping malezijskega izvoza.
3.2.3 Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(73)
Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno v druge namembne kraje, proizvodno in prosto zmogljivost v Maleziji ter privlačnost trga Unije.
3.2.3.1 Izvoz iz Malezije v druge namembne kraje
(74)
Ker se zadevni izdelek iz Malezije ni uvažal na trg Unije, je Komisija uporabila podatke druge države. Kot ustrezno državo je obravnavala ZDA, ker je njen trg podobne velikosti kot trg Unije, s številnimi domačimi proizvajalci in tudi velikim deležem uvoza, zaradi česar je ta trg zelo konkurenčen. Poleg tega so ZDA daleč največji namembni kraj za izvoz iz Malezije, ki je v obdobju preiskave pomenil 87 % malezijskega izvoza. Ta pristop je enak pristopu, ki se je uporabil v prejšnji preiskavi za Malezijo ter v oceni „verjetnosti ponovitve škode“.
(a) Normalna vrednost
(75)
Zaradi nesodelovanja malezijskih proizvajalcev izvoznikov je normalna vrednost v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled, tj. ocenjenih proizvodnih stroških, h katerim se doda 6 % za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, kar je bilo izraženo kot stroški franko tovarna. Zgoraj navedeni odstotek velja za zadržanega. To potrjuje dejstvo, da so dejanski podatki za edino sodelujočo družbo v tem postopku (družbo TK Corporation, Koreja) precej presegali 6 %.
(b) Izvozna cena
(76)
V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi nesodelovanja malezijskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena izračunana z uporabo malezijskih izvoznih cen za zadevni izdelek v ZDA, pridobljenih iz uvozne statistike ZDA.
(c) Primerjava
(77)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka, pri čemer sta bili obe na ravni franko tovarna.
(78)
Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na cene in primerljivost cen. V zvezi s tem je odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček iz uvodne izjave 75 temeljil na ravni franko tovarna ter ni obsegal stroškov notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov, stroškov natovarjanja in tozadevnih stroškov.
(d) Stopnja dampinga v obdobju preiskave
(79)
Ob upoštevanju že opisane metodologije, ki se je uporabila tudi pri prvem pregledu zaradi izteka ukrepa, s katerim so se podaljšali ukrepi („veljavni ukrepi“), je bila ugotovljena 57,7-odstotna stopnja dampinga.
3.2.3.2 Malezijska proizvodna zmogljivost
(80)
Zaradi nesodelovanja Malezije ni bilo poslanih nobenih informacij glede proizvodne in proste zmogljivosti. Informacije iz zahtevka kažejo, da je celotna obstoječa zmogljivost v Maleziji znašala približno 55 000 ton, prosta zmogljivost pa približno 27 000 ton. Analiza, s katero se je ugotovil navedeni obseg, je upoštevala izključitev proizvodnje (zmogljivosti) drugih izdelkov in se zato šteje za razumno. Malezijska prosta zmogljivost v višini 27 000 ton pomeni okrog 40 % celotne potrošnje Unije v obdobju preiskave.
3.2.3.3 Privlačnost trga Unije
(81)
Kar zadeva razvoj trgov glavne uporabniške industrije po vsem svetu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 65, je trg Unije eden od glavnih trgov za zadevni izdelek, v spisu pa ni informacij, na podlagi katerih bi se potrdilo, da bi v prihodnjih letih povpraševanje na navedenih trgih znatno upadlo ali poraslo.
(82)
V preiskavi se je pokazalo, da so cene proizvajalcev Unije za prodajo na trgu Unije višje od malezijskih izvoznih cen na druge izvozne trge, zlasti na trg ZDA. Dejansko je povprečna cena na trgu Unije 2 600 EUR/tono, medtem ko je iz statističnih podatkov ZDA razvidno, da je povprečna uvozna cena uvoza iz Malezije v ZDA 1 600 EUR/tono. Zato bi bil v primeru razveljavitve ukrepov trg Unije privlačen za malezijske izvoznike. Glede na malezijsko prosto zmogljivost je to izjemno pomembno, opozoriti pa je treba tudi na to, da je trenutno 87 % malezijskega izvoza usmerjenega v ZDA, kjer malezijski proizvajalci izvozniki prodajajo po mnogo nižjih cenah.
3.2.3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(83)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Ugotovljeno je bilo, da se je malezijski zadevni izdelek v ZDA izvažal po dampinških cenah, pri čemer je bila stopnja dampinga 57,7-odstotna.
(84)
Poleg tega je v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave malezijska prosta zmogljivost precejšnja. Glede na raven cen v Uniji je verjetno, da se bo ta zmogljivost v primeru razveljavitve ukrepov vsaj deloma uporabila za izvoz v Unijo. V navedenem primeru se lahko tudi pričakuje, da se bo velik del izvoza v ZDA preusmeril na trg Unije ob upoštevanju prevladujočih cen na trgu Unije v primerjavi s cenami na trgu ZDA.
3.3 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(85)
Glede na navedeno, in sicer visoke stopnje dampinga, znatne proste zmogljivosti v zadevnih državah skupaj z njuno veliko izvozno zmogljivostjo ter privlačnost trga Unije v smislu cen in velikosti, se lahko sklene, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov dampinški uvoz iz Republike Koreje in Malezije v Unijo ponovil.
4. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(86)
V industriji Unije se niso zgodile večje strukturne spremembe v primerjavi s položajem, opisanim v Uredbi Sveta (ES) št. 1001/2008 iz uvodne izjave 3. V obdobju preiskave je podoben izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(87)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je znašala približno 57 736 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih dejstev glede industrije Unije, kot so preverjeni podatki vzorčenih družb in podatki, ki jih je poslal vložnik.
(88)
Vzorčeni družbi/koncern v preiskavi predstavljata 49 % proizvodnje Unije in 45 % prodaje Unije (glej uvodno izjavo 15). Torej so podatki iz vzorca reprezentativni za položaj industrije Unije.
4.2 Potrošnja Unije
(89)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, kar je temeljilo na podatkih, ki jih je poslal vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav, kar je temeljilo na zbirki podatkov iz člena 14(6).
(90)
Potrošnja Unije se je gibala, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 1
Potrošnja Unije (v metričnih tonah)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(91)
V letu 2011 se je v primerjavi z ravnjo iz leta 2010 potrošnja povečala za 12 %. Znova je upadla leta 2012, vendar je ostala nad stopnjo iz leta 2010 (6-odstotno povečanje). Med letom 2010 in obdobjem preiskave se je potrošnja Unije povečala za 8 %.
4.3 Uvoz iz zadevnih držav
4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
Republika Koreja
(92)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatkov, ki jih je poslal vložnik.
(93)
Uvoz v Unijo iz Republike Koreje se je gibal, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 2
Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Republike Koreje (v tonah)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Tržni delež
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(94)
V obravnavanem obdobju je bil obseg uvoza iz Republike Koreje v primerjavi s celotno potrošnjo Unije zelo nizek. V obdobju preiskave je obseg nadalje upadel na 18 ton. Ravni uvoza so bile tako nizke vse od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002, torej se lahko predpostavlja, da gre za posledico veljavnih protidampinških ukrepov.
Malezija
(95)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatkov, ki jih je poslal vložnik.
(96)
Uvoz v Unijo iz Malezije se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Tržni delež
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(97)
V obravnavanem obdobju je bil obseg uvoza iz Malezije v primerjavi s celotno potrošnjo Unije zelo nizek. Največji obseg (vendar še vedno zelo nizek) je bil leta 2010 (19,4 tone), toda od leta 2010 se je uvoz praktično ustavil. Raven uvoza se je od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002 spreminjala, vendar ni nikoli dosegla ravni iz časa pred uvedbo ukrepov. Torej se lahko predvideva, da je zelo nizka raven uvoza od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002 posledica veljavnih protidampinških ukrepov.
4.3.2 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
Republika Koreja
(98)
V obdobju preiskave je družba, ki je sodelovala v preiskavi (TK Corporation), zelo malo uvažala v Unijo, in sicer znatno pod cenami industrije Unije na ravni cene stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, se vzbujajo dvomi glede tega, ali so ti izdelki dejansko vstopili na carinsko območje Unije.
(99)
Vseeno pa je celoten uvoz iz Koreje v Unijo zelo nizek, glej uvodno izjavo 32, saj pomeni le 0,03 % tržnega deleža Unije (glej preglednico 2). Pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, pri čemer so se upoštevali zelo omejen uvoz iz Republike Koreje v Unijo in najrazličnejše vrste izdelkov, ni bilo mogoče uporabiti cen tega uvoza.
(100)
Zato je Komisija pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, če bi korejske družbe Uniji prodajale po teh cenah, kot približek uporabila izvozne cene iz Koreje v ZDA in druge države.
(101)
Ker je izvoz družbe TK Corporation po vsem svetu pomenil približno 25-40 % vsega izvoza zadevnega izdelka Republike Koreje, se je ta prodaja štela kot reprezentativna za korejski izvoz. Pri primerjavi so bile torej uporabljene te cene. Komisija je izvozne cene prilagodila navzgor, da je upoštevala dajatev, stroške natovarjanja in manipulativne stroške.
(102)
Tako ugotovljena stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen je v ZDA 17 %, drugod po svetu pa 10 %.
Malezija
(103)
V preiskavi ni sodelovala nobena malezijska družba. Na podlagi statističnih podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) je bil uvoz v Unijo v obdobju preiskave zanemarljiv (glej preglednico 3). Pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, pri čemer so se upoštevali zelo omejen uvoz iz Malezije in najrazličnejše vrste izdelkov, ni bilo mogoče uporabiti cen tega uvoza.
(104)
Zato je Komisija pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabila enako metodologijo kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer tako da je primerjala malezijske izvozne cene v ZDA s prodajnimi cenami na trgu Unije. Komisija je izvozno ceno prilagodila, da je upoštevala dajatev, stroške natovarjanja in manipulativne stroške.
(105)
Tako ugotovljena stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen za ZDA je 34 %. Komisija je tudi primerjala prodajne cene iz Malezije v druge države, stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen za te prodaje pa je znašala 28 %.
4.3.3 Uvoz iz tretjih držav
(106)
V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza v Unijo iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.
Preglednica 4
Uvoz iz tretjih držav
Država
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Ljudska republika Kitajska
obseg v tonah
5 618
5 867
6 844
6 589
indeks
100
104
122
117
tržni delež
10 %
9 %
12 %
11 %
povprečna cena
1 125
1 261
1 544
1 426
indeks
100
112
137
127
Druge tretje države
obseg v tonah
11 668
12 938
11 630
12 036
indeks
100
111
100
103
tržni delež
21 %
21 %
20 %
20 %
povprečna cena
2 175
2 352
2 437
2 482
indeks
100
108
112
114
Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav
obseg v tonah
17 286
18 805
18 474
18 625
indeks
100
109
107
108
tržni delež
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
povprečna cena
1 834
2 011
2 106
2 108
indeks
100
110
115
115
Vir: zbirka podatkov iz člena 14(6).
(107)
Tržni delež uvoza s poreklom iz tretjih držav, ki niso zadevne države, je znašal 31 % celotne potrošnje EU v obdobju preiskave. Največji je tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske, in sicer 11 % celotne potrošnje Unije. Drugi znatnejši uvoz v obdobju preiskave je izhajal iz Tajske (4 % trga Unije), Vietnama (3 % trga Unije) in Saudove Arabije (od tega, da v letu 2010 ni bilo nobenega uvoza, do 4-odstotnega tržnega deleža v obdobju preiskave).
(108)
Cene za vstop tega uvoza v Unijo so bile v primerjavi s povprečnimi cenami industrije Unije sorazmerno nizke, še zlasti za uvoz iz Ljudske republike Kitajske. Kljub 58,6-odstotnim protidampinškim dajatvam na uvoz iz te države, je povprečna cena uvoza s Kitajske nižja od domače cene Unije (glej preglednico 4).
4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
4.4.1 Splošne opombe
(109)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(110)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled in statističnih podatkov. Podatki se nanašajo na vse znane proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije. Ugotovljeno je bilo, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna oba sklopa podatkov.
(111)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(112)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Podatki, ki se nanašajo na mikroekonomske kazalnike, temeljijo le na preverjenih podatkih dveh vzorčenih družb ali koncerna. Da bi se ohranila zaupna narava teh podatkov, so navedeni le v obliki indeksov ali razponov.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(113)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Izkoriščenost zmogljivosti
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Vir: zahtevek.
(114)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje povečal za 20 %. Ker se je potrošnja Unije v istem obdobju povečala le za 8 %, je bil preostali del proizvodnje izvožen.
(115)
Zdi se, da je bila izkoriščenost zmogljivosti v obdobju preiskave nizka (32 %). Sporočena zmogljivost iz zgornje preglednice je v skladu z običajno prakso te industrije in metodo, uporabljeno v prejšnjih preiskavah, temeljila na teoretični največji zmogljivosti na podlagi treh izmen na dan, 6 dni na teden in 48 tednov na leto. Vendar industrija dejansko deluje na podlagi dveh izmen na dan, 5 dni na teden in 48 tednov na leto. Zato ni nujno, da sporočena zmogljivost izraža dejansko zmogljivost v obdobju preiskave.
(116)
V obravnavanem obdobju se je izkoriščenost zmogljivosti nekoliko povečala. 20-odstotno povečanje izkoriščenosti zmogljivosti izraža povečanje obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(117)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Tržni delež
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Vir: zahtevek.
(118)
Obseg prodaje na trgu Unije se je v letu 2011 v primerjavi z obsegom prodaje iz leta 2010 povečal za 14 %. Količina prodaje je nato upadla na 41 350 ton, kar pomeni 9-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju.
(119)
Tržni delež industrije Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ostal bolj ali manj stabilen.
4.4.2.3 Rast
(120)
Skladno z zmerno rastjo potrošnje Unije v obravnavanem obdobju (+ 8 %) se je prodaja proizvajalcev Unije povečala za 9 %.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(121)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Produktivnost (enota na zaposlenega)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Vir: zahtevek.
(122)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšalo za 10 %. Skupaj s povečanjem proizvodnje se je posledično med letom 2010 in obdobjem preiskave za 34 % povečala produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto.
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(123)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeks
100
100
98
94
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeks
100
94
97
94
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(124)
V obravnavanem obdobju so se prodajne cene v Uniji zmanjšale za 6 %. Medtem ko so cene med letoma 2010 in 2012 ostale razmeroma stabilne, so se najbolj znižale med letom 2011 in obdobjem preiskave.
(125)
Ker so stalni stroški pomemben del proizvodnje, je 20-odstotno povečanje proizvodnje v obdobju preiskave povzročilo znižanje stroškov proizvodnje na enoto. Ustrezno se je znižala povprečna prodajna cena na enoto.
4.4.3.2 Stroški dela
(126)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna plača na zaposlenega (v EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeks
100
107
108
110
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(127)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečevali. Med letom 2010 in obdobjem preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 10 %.
4.4.3.3 Zaloge
(128)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 10
Zaloge
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeks
100
93
104
111
Končne zaloge kot delež proizvodnje
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeks
100
79
83
87
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(129)
Končne zaloge so se v letu 2011 v primerjavi z letom 2010 najprej zmanjšale za 7 %, nato pa v obdobju preiskave v primerjavi z letom 2010 povečale za 11 %. V primerjavi z ravnjo proizvodnje so se končne zaloge med letom 2010 in obdobjem preiskave zmanjšale za 13 %.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(130)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Denarni tok (v EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Naložbe (v EUR) (indeks)
100
115
112
105
Donosnost naložb
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(131)
Komisija je določila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje.
(132)
Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela precejšnje izgube. V letu 2010 je industrija zabeležila - 20/- 15 - odstotno izgubo. Med letom 2010 in obdobjem preiskave so se izgube zmanjšale za 33 %, vendar je bil v obdobju preiskave rezultat še vedno negativen, tj. - 14 %/- 9 %. Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V letu 2010 je bil denarni tok pozitiven. V letu 2011 pa je nenadoma upadel in dosegel negativne vrednosti, negativen je ostal tudi v obdobju preiskave.
(133)
Naložbe so se povečevale. V letu 2011 so se v primerjavi z letom 2010 povečale za 15 %, v letu 2012 za 12 %, v obdobju preiskave pa so za 5 % presegale raven iz leta 2010.
(134)
Donosnost naložb je izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V letu 2010 je znašala - 25 %/- 20 %, nato se je zmanjšala na približno - 45 %/- 40 % in na tej ravni ostala tudi v obdobju preiskave.
4.4.3.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(135)
Višine stopnje dampinga ni mogoče oceniti, ker se je uvoz iz zadevnih držav znatno zmanjšal in je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv (glej preglednici 2 in 3). Toda glede na oceno iz uvodnih izjav 136 do 144 je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva.
4.5 Sklep o položaju industrije Unije
(136)
Svet je v Uredbi (ES) št. 1001/2008 ugotovil, da je zaradi protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Republike Koreje in Malezije, uvedenih leta 2002, industrija Unije delno okrevala. (Pozitivni) razvoj v obdobju, ki se je obravnavalo v prejšnjem pregledu (januar 2002 do junij 2007), je bil večinoma posledica povečanja povpraševanja v letih 2007 in 2008.
(137)
Vendar se je položaj industrije Unije po letu 2008 (v primerjavi s položajem v letih 2007 in 2008) znatno poslabšal. Ta razvoj je bil večinoma posledica upada povpraševanja po letu 2008.
(138)
Nekateri kazalniki kažejo, da je bil razvoj od leta 2010 pozitiven. Na primer proizvodnja Unije se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečala za 20 %. Delni vzrok za to povečanje je povečanje potrošnje v Uniji, ki se je v istem obdobju povečala za 8 %. Zaradi povečanja proizvodnje je bila boljša izkoriščenost zmogljivosti, ki se je povečala za več kot 20 %. Obseg prodaje industrije Unije se je povečal za 9 %, kar ustreza povečanju potrošnje Unije, pri čemer pa je tržni delež družb Unije ostal enak. Kot posledica 10-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih se je povečala tudi produktivnost (za 34 %).
(139)
Izkoriščenost zmogljivosti pa je bila nizka. To se deloma pojasnjuje z dejstvom, da naj bi se obstoječa infrastruktura uporabljala v treh izmenah na dan 6 dni na teden, čemur je ustrezal izračun največje zmogljivosti. Vendar je v obravnavanem obdobju industrija Unije delala le v dveh izmenah na dan 5 dni na teden.
(140)
Zaradi pomembnega deleža stalnih stroškov v proizvodnji je imela industrija Unije v obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Kljub 30-odstotnemu izboljšanju finančnih rezultatov med letom 2010 in obdobjem preiskave, so bile izgube v obdobju preiskave še vedno precejšnje (gibale so se v razponu med - 14 % in - 9 %).
(141)
Te velike izgube skupaj s precejšnjim negativnim denarnim tokom so pomembni kazalniki ranljivega položaja industrije Unije.
(142)
Z Uredbo Sveta (EU) št. 78/2013, s katero so bili uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije, se je ugotovilo, da je gospodarski položaj Unije ranljiv in slab. Obdobje, ki se je proučevalo v navedeni preiskavi, je trajalo od januarja 2008 do septembra 2011 in se deloma prekriva z obdobjem, obravnavanim v sedanji preiskavi (14).
(143)
Zdi se, da so imeli ukrepi, sprejeti z navedeno uredbo, pozitiven učinek, saj več kazalnikov škode (npr. proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, produktivnost in potrošnja) kaže pozitivno gibanje. Vendar, kot je razvidno iz sedanje preiskave, industrija Unije še ni povsem okrevala od preteklega dampinga.
(144)
Zato Komisija ugotavlja, da je industrija Unije še vedno v ranljivem položaju in v nekaterih pogledih daleč od pričakovanih ravni, ki bi jih lahko dosegla, če bi popolnoma okrevala od škode, ugotovljene v prejšnjih preiskavah.
5. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
5.1 Vpliv predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(145)
Komisija je v uvodni izjavi 85 ugotovila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev dampinškega uvoza iz zadevnih držav.
(146)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije ranljiva. Čeprav se je položaj v obdobju preiskave nekoliko izboljšal, industrija Unije v obravnavanem obdobju nikoli ni dosegla dobička.
(147)
Zato bi vsaka ponovitev dampinškega uvoza iz zadevnih držav nadalje poslabšala negotov položaj industrije Unije. Pri tem uvozu bi lahko prišlo do prevzema tržnega deleža industrije Unije na trgu Unije. Zaradi tega bi lahko industrija Unije dosegla celo nižjo izkoriščenost zmogljivosti, kar je eden od bistvenih elementov, ki prispevajo k negativnim rezultatom industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(148)
Vsaka ponovitev dampinškega uvoza bi še povečala pritisk na cene industrije Unije in bi tako prispevala k dodatnemu poslabšanju finančnih rezultatov industrije Unije.
(149)
Komisija zato ugotavlja, da bi odprava ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji po vsej verjetnosti povzročila ponovitev dampinškega uvoza iz teh držav, kar bi znižalo cene industrije Unije, obseg prodaje in tržni delež ter poslabšanje njenega gospodarskega položaja. Odprava ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji bi zato verjetno povzročila ponovitev škode zaradi verjetnega poslabšanja že tako slabega gospodarskega položaja, v katerem se trenutno nahaja industrija Unije.
6. INTERES UNIJE
(150)
Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani vsi s tem povezani različni interesi, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, trgovcev na debelo in uporabnikov.
(151)
Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(152)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je ta preiskava pregled in ker ukrepi veljajo že od leta 2002, analiza s tem omogoča, da se oceni kakršen koli nepotreben negativni učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke.
(153)
Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o ponovitvi dampinga in verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev sedanjih ukrepov ni v interesu Unije.
6.1 Interes industrije Unije
(154)
Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali dampinški uvoz na trg Unije, je industrija Unije še vedno šibka, kot so potrdila negativna gibanja nekaterih ključnih kazalnikov škode.
(155)
Verjetno je, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov zaradi verjetnega pritoka velikih količin dampinškega uvoza iz zadevnih držav škoda ponovila. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.
(156)
Komisija zato ugotavlja, da ohranitev protidampinških ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji ne bi bila v nasprotju z interesom industrije Unije.
6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov
(157)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni resneje negativno vplival na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. Pri sedanji preiskavi ni sodeloval noben uvoznik ali uporabnik. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na obe skupini, je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike Unije.
6.3 Sklep o interesu Unije
(158)
Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Republike Koreje in Malezije ni v interesu Unije.
7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(159)
Iz zgoraj navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije ohraniti.
(160)
Vendar se globalni položaj industrije Unije, kot je prikazano s to preiskavo, postopoma izboljšuje in zdi se, da je imela uvedba dokončnih protidampinških ukrepov proti uvozu istega izdelka iz Rusije in Turčije v letu 2013 (glej uvodno izjavo 5) dodatni pozitivni učinek na položaj industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 143. Zato je bilo ocenjeno, da z upoštevanjem celovite analize škode in verjetnega razvoja trga ob veljavnih ukrepih morda zadostuje krajše obdobje od petih let, da industrija Unije dokončno gospodarsko in finančno okreva.
(161)
Poleg tega se položaj industrije Unije in analiza škode ne moreta ocenjevati le ob upoštevanju (potencialnega) uvoza zadevnega izdelka iz Republike Koreje in Malezije - na položaj Unije vpliva drug uvoz in ukrepi proti temu uvozu, kot so zlasti prej navedeni ukrepi proti Rusiji in Turčiji.
(162)
Zato glede na posebne okoliščine te zadeve velja, da se ukrepi izjemoma ne bi smeli podaljšati za celotno petletno obdobje, kot je določeno v osnovni uredbi, temveč bi se morali izteči hkrati z dokončnimi ukrepi za uvoz iz Turčije in zlasti Rusije. S takim usklajevanjem trajanja ukrepov bi bilo tudi mogoče celovito in skladno proučiti učinke morebitnih dampinških praks na industrijo Unije, če bi bil tak pregled v prihodnje potreben.
(163)
Ti trenutno veljavni ukrepi proti uvozu zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije naj bi se iztekli 29. januarja 2018. Skladno s tem bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Koreje in Malezije ustrezno uskladiti, tako da bi se ti ukrepi iztekli na isti dan.
(164)
Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije se strinja, da bi predlagani datum izteka veljavnosti omogočil, da se v prihodnje izvede skupni postopek pregleda, če bi se ta zahteval, s čimer bi se izvedla celovita analiza dampinga in škode za uvoz iz več držav. Odbor je hkrati trdil, da se je po OPP skupni uvoz zadevnega izdelka iz vseh držav znatno povečal, medtem ko se je povprečna cena tega uvoza močno zmanjšala. Ta razvoj po OPP je domnevno povzročil poslabšanje položaja industrije Unije, s čimer naj pogoji za uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov za obdobje, krajše od pet let, ne bi bili več prisotni.
(165)
Komisija ugotavlja, da ugotovitev o domnevnem razvoju po OPP (tj. povečan uvoz po znižanih cenah) temelji na podlagi javno dostopnih podatkov Eurostata, ki vključujejo vrste izdelkov, ki niso zajeti v sedanji preiskavi. Vendar pa iz statističnih podatkov o uvozu po OPP, ki so na voljo Komisiji in ki se nanašajo samo na zadevni izdelek, izhaja, da se je uvoz po OPP zmanjšal za 10-15 %, hkrati pa se je znižala tudi povprečna cena tega uvoza (15-20 %). Ker v zvezi s tem niso bili predloženi nobeni drugi dokazi glede položaja industrije Unije, je Komisija mnenja, da razvoj uvoza zadevnega izdelka po OPP še ne pomeni, da so ugotovitve Komisije glede ustreznega obdobja za uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov nične (glej uvodne izjave 160 do 163). Ta trditev se zato zavrne.
(166)
Zato, in glede na ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga in škode, iz tega sledi, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, ohranjene z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 363/2010, ohraniti do 29. januarja 2018.
(167)
Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora (fitingov) z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Republike Koreje in Malezije.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Država
Družba
Stopnja dajatve (v %)
Oznake TARIC
Malezija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
vse druge družbe
75,0
A999
Republika Koreja
vse družbe
44,0
-
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Veljati preneha 29. januarja 2018.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. decembra 2014