РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 470/2014
z dne 13. maja 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 9(4) in člena 14(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija (Komisija) je 28. novembra 2013 z Uredbo (EU) št. 1205/2013 (začasna uredba) (2) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
(2)
Postopek se je začel 28. februarja 2013 na podlagi pritožbe, vložene v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla (3) v Uniji.
(3)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 (obdobje preiskave ali OP). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).
2. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.
(6)
Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju.
(7)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in, kadar je bilo primerno, upoštevane.
3. Vzorčenje
(8)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da skupno število proizvajalcev Unije v uvodnih izjavah 7, 11 in 75 začasne uredbe ni bilo jasno navedeno. Komisija v zvezi s tem potrjuje, da se je javilo osem proizvajalcev Unije, ki so bili dejavni v obdobju preiskave. Identiteta vseh proizvajalcev Unije razen enega je bila prikrita. Pritožnik je v svojem odgovoru na splošni dokument o razkritju imenoval tri proizvajalce Unije, ki so prenehali s poslovanjem (družbe Guardian, AGC in Centrosolar Glass), in četrto družbo, ki je znatno zmanjšala proizvodnjo (družbo Saint Gobain).
(9)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z metodo vzorčenja proizvajalcev izvoznikov v LRK in proizvajalcev Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 7 do 24 začasne uredbe potrdijo.
4. Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski
(10)
Po sprejetju začasne uredbe je bil v prostorih drugega sodelujočega uporabnika, družbe Viessmann Faulquemont SAS iz Francije, opravljen preveritveni obisk.
5. Procesne pravice
(11)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bilo začasno razkritje, ki ga je prejel, neustrezno, zlasti v zvezi z izračuni dampinga, nelojalnega nižanja cen in škode. Zaradi neustreznega razkritja so bile kršene njegove pravice do obrambe, ki jih zagotavljajo Uredba (ES) št. 1225/2009 (osnovna uredba), protidampinški sporazum STO in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.
(12)
Proizvajalec izvoznik je glede izračuna stopnje dampinga trdil, da v začasnem razkritju ni bilo nobenih podrobnosti v zvezi z zneskom prilagoditve za stroške premazov in stroške proizvodnega procesa s plavajočo talino (glej uvodno izjavo 64 začasne uredbe) ali odstotkom prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička.
(13)
Ta trditev je bila sprejeta in Komisija je razkrila dodatne informacije. Kadar zaradi zaupnosti ni bilo mogoče navesti natančnih podatkov, so bili podatki razkriti v obliki razponov.
(14)
Proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju trdil, da razkriti podatki še vedno ne zadoščajo in zlasti, da ni jasno, ali so bili v prilagoditvi za stroške premazov upoštevani stroški enostranskega premaza, dvostranskega premaza ali stroški obeh.
(15)
Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 68, zainteresirane strani niso predložile nobenega dokaza, da obstaja dosledna razlika v stroških proizvodnje enostransko premazanega solarnega stekla in dvostransko premazanega solarnega stekla. Komisija zato pri izračunu stopnje prilagoditve ni razlikovala med enostransko in dvostransko premazanim solarnim steklom.
(16)
Glede škode se je isti proizvajalec izvoznik pritožil, da so bile prodajne cene in ciljne cene proizvajalcev Unije pri dveh od skupno petih vrst izdelkov v njegovem posebnem dokumentu o razkritju označene za mejne ali zaradi zaupnosti navedene v obliki razpona.
(17)
Družba je trdila tudi, da je stopnja zaupnosti zelo visoka, saj je znano ime le enega vzorčenega proizvajalca Unije. Zato je družba menila, da tudi v primeru, če se informacije za določene vrste izdelka nanašajo na podatke le enega proizvajalca Unije ali dveh, proizvajalec izvoznik identitete teh družb nikakor ne bi mogel ugotoviti in na tak način pridobiti precejšnjo konkurenčno prednost v primerjavi s svojimi konkurenti iz Unije posamezno ali skupaj.
(18)
Komisija mora na podlagi člena 20 osnovne uredbe po uvedbi začasnih ukrepov razkriti podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na osnovi katerih so bili uvedeni ukrepi. Vendar mora Komisija v skladu s členom 19 osnovne uredbe kot zaupne obravnavati vse informacije, ki so takšne po svoji naravi ali so predložene na podlagi zaupnosti.
(19)
V tem konkretnem primeru so bile dejanske prodajne cene in ciljne cene proizvajalcev Unije za dve vrsti izdelkov odstranjene ali pa nadomeščene z razponi, ker sta informacije o eni vrsti izdelka predložila največ dva proizvajalca Unije. Poleg tega je v tem sektorju splošno znano, da točno te vrste izdelka ne proizvaja noben drug proizvajalec Unije. Komisija zato meni, da je narava teh informacij zaupna, saj bi z njihovim razkritjem konkurenti pridobili precejšnjo konkurenčno prednost in/ali bi razkritje bistveno škodovalo družbi oziroma družbama, ki sta predložili informacije. Poleg tega so bile odstranjene informacije iste vrste za drugo vrsto izdelka, da ne bi bilo mogoče od skupnih številk, ki so bile na voljo, odšteti številk za prvo vrsto izdelka.
(20)
Družba je po dokončnem razkritju ponovila trditev, da je stopnja razkritja izračuna škode nezadostna in neustrezna. Pritožila se je zlasti, da ni jasno, kako je bila izbrana druga vrsta izdelka, v zvezi s katero so bile številke odstranjene. Komisija je pojasnila, da je bila druga vrsta izdelka izbrana povsem naključno.
(21)
Družba je kot rešitev za domnevno nezadostno razkritje predlagala, da bi se njeni odvetniki sestali z osebjem Komisije in podrobno razpravljali o izračunih dampinga in škode, ne da naredili kopijo katerega koli zaupnega dokumenta, ali pa namesto tega dobili dostop do „varne sobe“ v prostorih Komisije, kjer bi lahko izdelali zapiske.
(22)
Komisija tej prošnji ni mogla ugoditi. Da bi lahko odvetniki družbe preverili izračune, bi morale biti predložene natančne številke ene družbe ali dveh družb. Tega ni mogoče storiti, saj mora Komisija te podatke v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohraniti zaupne.
(23)
Komisija je poleg tega v dokončnem razkritju izrecno navedla, da se lahko družba glede vprašanj, povezanih z njeno pravico do obrambe, kot je na primer vpogled v spis, obrne na pooblaščenca za zaslišanje v okviru mandata pooblaščenca za zaslišanje (4). Vendar družba v roku za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ni zahtevala posredovanja pooblaščenca za zaslišanje.
(24)
Ob upoštevanju navedenega Komisija zavrača trditve glede morebitne kršitve procesnih pravic zadevnega proizvajalca izvoznika.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(25)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, je zadevni izdelek solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3) („zadevni izdelek“, ki se običajno imenuje „solarno steklo“). Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7007 19 80.
2. Trditve v zvezi z obsegom izdelka
(26)
En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju trdil, da bi bilo treba vrtnarsko steklo, ki izpolnjuje tehnične značilnosti solarnega stekla iz uvodne izjave 26 začasne uredbe, izključiti iz obsega izdelka, kar je sicer v nasprotju z navedbo iz uvodne izjave 32 začasne uredbe. Po mnenju izvoznika so fizične značilnosti vrtnarskega stekla precej drugačne od fizičnih značilnosti solarnega stekla: (i) vrtnarsko steklo je v skladu z željami strank različnih dimenzij, solarno steklo pa se proizvaja le v določenih dimenzijah; (ii) vrtnarsko steklo je lahko obojestransko premazano, solarno steklo za fotonapetostne module pa ni premazano obojestransko. Vrtnarsko steklo naj bi imelo tudi drugačno uporabo: ni ga mogoče uporabiti za proizvodnjo fotonapetostnih modulov ali sončnih kolektorjev.
(27)
Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov. Dejstvo, da je solarno steklo, ki se uporablja za proizvodnjo rastlinjakov, drugačnih dimenzij kot solarno steklo, ki se uporablja za fotonapetostne module ali sončne kolektorje, ni pomembno, saj so za fotonapetostne module in rastlinjake lahko zahtevane različne dimenzije. Morebitna izključitev izdelka na takšni osnovi bi lahko omogočila izogibanje protidampinškim ukrepom. Poleg tega se na trgu za vrtnarsko steklo ne prodaja le obojestransko premazano solarno steklo, temveč tudi enostransko premazano steklo ali steklo brez premaza. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, se obojestransko premazano steklo uporablja tako za fotonapetostne module kot sončne kolektorje. Zato na podlagi te fizične značilnosti solarnega stekla, ki se uporablja za vrtnarsko steklo, ni mogoče razlikovati od solarnega stekla za katero drugo uporabo. Ni mogoče izključiti, da bo solarno steklo, namenjeno za proizvodnjo rastlinjakov, uporabljeno za proizvodnjo fotonapetostnih modulov in/ali sončnih kolektorjev.
(28)
Ker solarno steklo, ki se uporablja tudi za pohištveno steklo, ni bilo izključeno iz preiskave, je en uvoznik po razkritju trdil, da to za družbe pomeni večje upravno breme in zamude. Vzrok za to naj bi bilo dejstvo, da morajo družbe carinskim organom v Uniji ob vsakem preverjanju, ali za izdelek, ki se uvaža, veljajo ukrepi, poslati poročila o preskusih.
(29)
Komisija meni, da se teh vrst stekla ne bi smelo izključiti iz preiskave, ker se lahko solarno steklo uporabi tudi za vrtnarsko in pohištveno steklo. Zaradi ustrezne zaščite industrije Unije pred škodljivimi učinki dampinškega uvoza se je treba izogibati vrzelim, ki bi lahko omogočile izogibanje protidampinškim ukrepom. Pozitivni učinek ustrezne zaščite je večji od negativnega učinka dodatnega upravnega bremena, ki naj bi ga imel zadevni uvoznik.
(30)
Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba iz obsega izdelka izključiti plavljeno steklo, saj se plavljeno steklo, ki ga proizvaja, uporablja na trgih gradnje in rastlinjakov. Poleg tega je trdil, da se plavljeno steklo ne uporablja pri proizvodnji fotonapetostnih modulov. Vendar Komisija glede na trditve, ki jih je navedla v uvodni izjavi 33 začasne uredbe, potrjuje svoje mnenje, da plavljeno steklo izpolnjuje tehnične značilnosti solarnega stekla iz uvodne izjave 26 začasne uredbe. Plavljeno steklo proizvajajo tako industrija Unije kot proizvajalci izvozniki. To potrjujejo informacije, javno dostopne na spletu (5). Ta trditev se zato zavrne.
3. Sklep
(31)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se sklepi iz uvodnih izjav 26 do 33 začasne uredbe potrdijo.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(32)
En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju in nato po dokončnem razkritju trdil, da se je Komisija napačno odločila, ko je zavrnila njegov zahtevek za TGO. Enak zahtevek v zvezi z določitvijo TGO je bil predstavljen že v fazi začasne preiskave, Komisija pa ga je zavrnila v uvodnih izjavah 43 in 47 začasne uredbe.
(33)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da ugodnosti preferenčnih davčnih režimov in nepovratna sredstva ne pomenijo bistvenega dela njihovega prometa. V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija to trditev skupaj z drugimi trditvami že obravnavala v dopisu z dne 13. septembra 2013, ki ga je poslala izvozniku in v katerem je stranko obvestila o svoji odločitvi v zvezi s TGO. Komisija je poudarila zlasti, da absolutna ugodnost, prejeta v OP, zaradi značaja te prednosti ni pomembna za ocenjevanje, ali je bilo izkrivljanje „bistveno“. Ta trditev se zato zavrne.
(34)
Ob upoštevanju navedenega se potrdi ugotovitev iz uvodnih izjav 34 do 47 začasne uredbe, da je treba vse zahtevke za TGO zavrniti.
2. Normalna vrednost
2.1 Izbira primerljive države
(35)
V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe kot primerna primerljiva država izbrana Turčija. En proizvajalce izvoznik je trdil, da Turčija ni primerna primerljiva država za ugotavljanje normalne vrednosti, saj je v Turčiji le en proizvajalec solarnega stekla, na turški trg pa se solarno steklo praktično ne uvaža. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da je stopnja dobička na turškem domačem trgu solarnega stekla še posebej visoka, zato umetno napihuje stopnjo normalne vrednosti. Poleg tega je isti proizvajalec izvoznik opozoril na to, da se za solarno steklo, proizvedeno v Turčiji, tehnologija premazov ne uporablja in da nobena vrsta turškega solarnega stekla ni bila proizvedena s proizvodnim procesom s plavajočo talino. Bistvenih elementov, potrebnih za določanje normalne vrednosti, zato ni bilo mogoče pridobiti s pomočjo turškega domačega trga za podobni izdelek. Proizvajalec izvoznik je zato trdil, da bi bilo treba za ugotavljanje normalne vrednosti namesto tega uporabiti cene Unije.
(36)
Komisija najprej poudarja, da v Turčiji v zvezi s podobnim izdelkom ni nobenih bistvenih trgovinskih ovir. Zato ni mogoče skleniti, da je turški trg solarnega stekla zaprt za mednarodno trgovino. Ravno nasprotno, trg je odprt, ceno na tem domačem trgu za podobni izdelek pa prosto določata ponudba in povpraševanje.
(37)
Glede trditve, da je dobiček na turškem domačem trgu še posebej visok, Komisija poudarja, da ni ugotovila pretirane stopnje dobička na trgu za podobni izdelek v Turčiji v OP v primerjavi s stopnjami dobička proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.
(38)
Tretjič, če v tretji državi ni nekaterih vrst izdelkov, to še ne pomeni, da ni primerna kot primerljiva država. Ravno nasprotno, člen 2(3) osnovne uredbe navaja, da Komisija v primeru, ko ni domače prodaje nekaterih vrst izdelka, normalno vrednost izračuna na osnovi proizvodnih stroškov v državi porekla, h katerim se doda razumen znesek za prodajne, splošne in upravne stroške in za dobiček. Stroški premazov in stroški proizvodnega procesa s plavajočo talino so temeljili na preverjenih podatkih industrije Unije.
(39)
Ob upoštevanju navedenega se trditev, da Turčija ni primerna primerljiva država, zavrne.
(40)
Komisija prav tako ne more sprejeti trditve, da bi morala biti normalna vrednost določena na podlagi cen, ki se dejansko plačujejo v Uniji. Komisija lahko v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za določanje normalne vrednosti cene Unije uporabi le, če te vrednosti ni mogoče določiti na podlagi podatkov iz primerne primerljive države. Ker je bilo ugotovljeno, da je na voljo primerna primerljiva država z enim proizvajalcem, ki je pokazal zadovoljivo pripravljenost za sodelovanje, je morala Komisija normalno vrednost določiti na podlagi podatkov iz te primerljive države in se ni mogla opreti na cene Unije (6).
(41)
Komisija potrjuje izbiro Turčije kot primerljive države v smislu člena 2(7) osnovne uredbe.
2.2 Normalna vrednost
(42)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija napačno določila normalno vrednost, saj jo je utemeljila le na dobičkonosni prodaji v primerljivi državi, prodaji, ki ni bila dobičkonosna, pa je prištela hipotetično stopnjo dobička.
(43)
Komisija potrjuje, da je za ugotavljanje normalne vrednosti, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 61 in 62 začasne uredbe ter zahtevano s členom 2(4) osnovne uredbe, preverila, da najmanj 80 % prodaje vseh vrst podobnega izdelka na turškem domačem trgu prinaša dobiček. Pri določanju normalne vrednosti je bila torej upoštevana celotna prodaja na turškem domačem trgu, ne glede na to, ali je bila dobičkonosna ali ne. Ta trditev torej ni utemeljena in se zato zavrne.
(44)
Ker v zvezi z določanjem normalne vrednosti ni bilo nadaljnjih pripomb, se uvodne izjave 58 do 64 začasne uredbe potrdijo.
2.3 Izvozna cena
(45)
Ker v zvezi z izvoznimi cenami ni bilo pripomb, se uvodna izjava 65 začasne uredbe potrdi.
2.4 Primerjava
(46)
En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju in nato po dokončnem razkritju trdil, da je Komisija svojo izvozno ceno napačno prilagodila na podlagi člena 2(10)(i) osnovne uredbe. Trdil je, da proizvajalec in povezani trgovec sestavljata en sam gospodarski subjekt in da takšna prilagoditev zato ni mogoča. V vsakem primeru je stopnja prilagoditve previsoka, saj jo je Komisija utemeljila na dejanskem pribitku, ki pa ni bil določen glede na tržne cene, ampak je bil rezultat dogovora o transfernih cenah. Namesto tega bi morala Komisija prilagoditev, če sploh, opraviti na podlagi glede na tržne cene ocenjenega pribitka med proizvajalcem in nepovezanim uvoznikom.
(47)
Preiskava je razkrila, da ima sam proizvajalec izvoznik popolnoma delujoč izvozni oddelek, ki se je s strankami Unije pogajal o pogojih prodaje, oddajal naročila za proizvodnjo, organiziral in izvajal dobavo končnega izdelka strankam Unije, vključno z odpremnimi listinami, urejal carinjenje izvoza in pripravljal prodajne listine. Nalog, povezanih z izvozom, proizvajalec izvoznik in povezani trgovec dejansko nista opravljala ločeno. Vendar je proizvajalec izvoznik trgovcu izstavil račune o prodaji, trgovec pa je nato račun o prodaji izstavil stranki Unije po pogodbeni ceni. Povezani trgovec je pobral plačilo, odbil pribitek in preostali znesek plačal proizvajalcu izvozniku.
(48)
Komisija zato meni, da povezanega trgovca, tudi če se obe družbi šteje za en gospodarski subjekt, ni mogoče šteti za notranji prodajni oddelek in da je prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) popolnoma upravičena. Ker opravljena prilagoditev kaže pribitek, ki sta ga povezani družbi dejansko zaračunali, ni nobenega razloga za njegovo zamenjavo z drugim teoretičnim zneskom. Ta trditev se zato zavrne.
(49)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da so njegove proizvodne zmogljivosti precej višje od proizvodne zmogljivosti industrije Unije, zato ima prednost v obliki nižjih stroškov proizvodnega procesa zadevnega izdelka. Komisija bi zato morala upoštevati to domnevno prednost, povezano z njegovimi najnižjimi stroški proizvodnje, in izvesti potrebno prilagoditev.
(50)
Komisija te trditve ne more sprejeti. Proizvajalec izvoznik ne navaja ustrezne pravne določbe, na podlagi katere bi bilo mogoče izvesti takšno prilagoditev. Poleg tega proizvajalec izvoznik ni dokazal, da bi nižji stroški zaradi večjih proizvodnih zmogljivosti vplivali na cene ali primerljivost cen v smislu člena 2(10) osnovne uredbe. Tudi če bi bilo razliko v ceni mogoče dokazati, ni jasno, kako to vpliva na končno ceno in ali ta razlika ni izravnana z razliko pri drugih stroških.
(51)
Poleg tega se domnevna korist proizvajalca izvoznika nanaša na domnevno nižje stroške proizvodnje v primerjavi s stroški industrije Unije. S tem v zvezi je treba poudariti, da proizvajalcu izvozniku TGO ni bila dodeljena, zato njegovi stroški niso bili preverjeni. Komisija je v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalno vrednost določila na podlagi dejanskih cen in/ali stroškov proizvajalca primerljive države, ker se cene in stroški v državah brez tržnega gospodarstva ne oblikujejo na podlagi tržnih sil, kot takšne pa niso zanesljiv približek tržnih cen ali stroškov.
(52)
En proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi morala Komisija prilagoditi izvozno ceno franko tovarna enega od njegovih konkurentov, in sicer tako, da bi od te cene odštela pristojbini za storitev in dovoljenje, ki naj bi ju konkurent plačal tretji stranki.
(53)
Komisija to trditev zavrača. Proizvajalec izvoznik ne navaja ustrezne določbe osnovne uredbe, na podlagi katere bi bilo mogoče izvesti takšno prilagoditev. Tudi če bi bilo mogoče to trditev razlagati tako, kot da zanjo velja člen 2(10)(e) osnovne uredbe, ki določa prilagoditve za prevoz, zavarovanje, manipuliranje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, se navedena določba ne nanaša na pristojbine za storitev ali stroške v zvezi z licenčno pogodbo. To so običajni poslovni stroški proizvajalca blaga, ki uporablja licenčno tehnologijo tretje stranke, ne glede na to, ali se blago izvaža ali prodaja na domačem trgu. Takšni stroški bi zato morali biti zajeti v končni ceni izvoza in domače prodaje. Ti stroški torej ne morejo vplivati na primerljivost izvozne cene in običajne vrednosti. Prilagoditev na podlagi člena 2(10) torej ni upravičena, zato se trditev zavrne.
(54)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 67 in 68 začasne uredbe, so se, da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(55)
Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije za vsako posamezno družbo. Vendar pa je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov ugotovila napako v zvezi s prilagoditvijo DDV. Napaka je bila ustrezno popravljena za izračune dampinga, prikazane v zadevni preglednici v uvodni izjavi 169.
(56)
Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da primerjava cen med izvozno ceno in normalno vrednostjo za eno vrsto izdelka ni bila pravilno izvedena. Ta trditev je obravnavana v uvodnih izjavah 67 do 68.
2.5 Stopnje dampinga
(57)
Ker ni bilo pripomb, se potrdi metodologija za izračun dampinških stopenj, kot so določene v uvodnih izjavah 69 do 73 začasne uredbe.
(58)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da je v protidampinškem vprašalniku pomotoma vpisal napačne vrednosti stroškov, zavarovanja in prevoznine (vrednosti CIF) za več primerov izvoza zadevnega izdelka v EU. Sporočene vrednosti CIF so bile prenizke, zaradi česar sta se povečali dampinška stopnja družbe in stopnja škode.
(59)
Komisija je to zahtevo temeljito proučila. Komisija je cene CIF zadevnih transakcij z uvoznikom EU navzkrižno preverila in pregledala na kraju samem in je tako lahko preverila utemeljenost te trditve. Zato je bila ta trditev sprejeta.
(60)
Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene, in ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
41,6 %
Druge sodelujoče družbe
84,7 %
Vse druge družbe
90,1 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(61)
V zvezi z opredelitvijo industrije Unije in proizvodnje Unije ni bila prejeta nobena pripomba. Komisija zato potrjuje uvodne izjave 75 do 79 začasne uredbe.
2. Potrošnja Unije
(62)
Po začasnem razkritju so bili podatki o obsegu prodaje, ki jih je v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije predložil pritožnik, posodobljeni s podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. V skladu s tem je bila popravljena preglednica 1 (glej v nadaljevanju). Ta popravek ne spremeni ali razveljavi gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb, se gibanje potrošnje Unije iz uvodnih izjav 80 do 82 začasne uredbe potrdi.
Preglednica 1
Potrošnja Unije (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celotna potrošnja v Uniji
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije
3. Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(63)
Ker so bili podatki o prodaji industrije Unije popravljeni (glej uvodno izjavo 62), se je tržni delež uvoza iz zadevnih držav nekoliko spremenil (glej preglednico 2). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe.
(64)
Komisija zato potrjuje uvodne izjave 83 do 87 začasne uredbe.
Preglednica 2
obseg uvoza (1 000 m2) in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Tržni delež
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije
4. Nelojalno nižanje cen
(65)
V uvodnih izjavah 88 do 89 začasne uredbe je navedeno, kako je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen v OP. Tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, so se primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenih sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zadevni uvoz je bil zaračunan prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določen na podlagi CIF s prilagoditvami navzgor, in sicer za carinjenje, dajatve, manipulativne stroške in stroške natovarjanja. Te prilagoditve zvišujejo ceno glede na kontrolno številko izdelka, in sicer za 7 do 15 %.
(66)
Primerjava cen je bila izvedena po številkah posameznih vrst izdelkov in za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi iz navedene uvodne izjave ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala med 10,6 % in 26,7 % cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaradi dampinškega uvoza.
(67)
Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da primerjava cen za eno vrsto izdelka ni bila pravilno izvedena. Trdila sta zlasti, da bi bilo treba obojestransko premazano solarno steklo in enostransko premazano solarno steklo primerjati ločeno. Stroški in cena obojestransko premazanega solarnega stekla naj bi bila precej višja od stroškov in cene enojno premazanega solarnega stekla. Nadalje sta trdila, da je koeficient prepustnosti sončne energije obojestransko premazanega solarnega stekla „običajno“ precej višji od koeficienta prepustnosti enostransko premazanega solarnega stekla. En izvoznik je trdil tudi, da se za fotonapetostne module obojestransko premazano solarno steklo nikoli ne uporablja, saj je precej dražje od enostransko premazanega stekla, pri proizvodnji fotonapetostnih modulov pa je koeficient prepustnosti sončne energije obojestransko premazanega solarnega stekla enak koeficientu prepustnosti sončne energije enostransko premazanega solarnega stekla. Nasprotno pa naj bi bila za solarne termalne naprave večja prepustnost obojestransko premazanega solarnega stekla pomembna, saj so lahko zaradi tega solarne termalne naprave precej učinkovitejše.
(68)
Komisija trditve proizvajalcev izvoznikov zavrača iz naslednjih razlogov. Proizvajalec izvoznik je podal le splošne trditve in nobenega dokaza, da obstaja dosledna razlika med stroški proizvodnje enostransko in dvostransko premazanega solarnega stekla. Industrija Unije je trditvi nasprotovala in trdila, da so proizvodni stroški odvisni od uporabljene tehnologije premazov, zato obojestransko premazano steklo ni nujno dražje od enostransko premazanega in obratno. Prepustnost sončne energije obojestransko premazanega stekla je res lahko višja od prepustnosti enostransko premazanega stekla (obojestransko premazano steklo lahko doseže največ 98 % prepustnosti sončne energije, enostransko premazano pa največ 95 %), pri čemer je ta tehnična značilnost pomembna le pri solarnih termalnih napravah, pri fotonapetostnih modulih pa ne. Vendar se v nasprotju s trditvami proizvajalca izvoznika obojestransko premazano solarno steklo prodaja tudi proizvajalcem fotonapetostnih modulov, ki so celo njegov glavni trg. V OP je bila prodaja obojestransko premazanega solarnega stekla industrije Unije za sončne kolektorje zanemarljiva (manj kot 1 % celotne prodaje obojestransko premazanega solarnega stekla; ostalo steklo je bilo v celoti namenjeno za fotonapetostne module).
(69)
V zvezi s stroški po uvozu sta bili po začasnem razkritju prejeti dve pripombi. V prvi pripombi je pritožnik trdil, da bi morala biti prilagoditev stroškov za carinjenje, dajatve, manipulativne stroške in stroške natovarjanja precej nižja, in sicer 0,26/m2 EUR za carinjenje, manipulativne stroške in stroške natovarjanja plus 3 % dajatve namesto uporabljenih 0,40/m2 EUR plus 3 % dajatve.
(70)
Drugo pripombo je podal proizvajalec izvoznik, ki je trdil, da razen podatka o splošnih 0,40 EUR/m2 za kritje manipulativnih stroškov, dajatev za carinsko evidentiranje in začasno hrambo uvoženih izdelkov ob uvozu podrobna razčlenitev ni bila podana. Trdil je tudi, da niso bila pojasnjena merila za ugotavljanje, ali se je prilagoditev štela za razumno ali ne.
(71)
Zadevne prilagoditve, ki jih je uporabila Komisija, temeljijo na preverjenih podatkih, prejetih od uvoznikov solarnega stekla s poreklom iz LRK in izražajo dejanske tehtane povprečne stroške uvoza zadevnega izdelka v OP. Pritožnik pa je predložil izjavo neodvisnega špediterja o rednih običajnih stroških za uvoz s Kitajske v običajnih pomorskih zabojnikih. Ta izjava ni veljaven dokaz dejanskih stroškov, ki so jih imeli špediterji z uvozom zadevnega izdelka v OP. Zato se trditev pritožnika zavrne.
(72)
V zvezi s trditvijo proizvajalca izvoznika nadaljnje razčlenitve zneska v višini 0,40 EUR/m2 ni bilo mogoče predložiti, saj je ta znesek tehtano povprečje, izračunano na podlagi številnih dejanskih računov, ki so bili v OP za uvoz kitajskega solarnega stekla izdani v različnih pristaniščih EU. Dejanski stroški po uvozu se razlikujejo glede na vstopno pristanišče EU, vrsto izdelka, uporabo začasne hrambe na točki uvoza itd.
(73)
Poleg tega se prilagoditev stroškov po uvozu, ki jo je Komisija izvedla v začasni uredbi, šteje za razumno, saj temelji na preverjenih dejanskih računih neodvisnih uvoznikov za uvoz kitajskega solarnega stekla.
(74)
Ker v zvezi z metodologijo za izračun nelojalnega nižanja cen ni bilo drugih pripomb, se potrdi metoda primerjave cen, pojasnjena v uvodnih izjavah 89 in 90 začasne uredbe.
5. Makroekonomski kazalniki
(75)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 92 začasne uredbe, je Komisija za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomski kazalniki za obravnavano obdobje so bili analizirani na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila industrija Unije in se nanašajo na vse proizvajalce Unije, ki so se javili med preiskavo.
(76)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija analize škode ni izvedla v skladu s členom 3(2) in členom 3(5) osnovne uredbe, saj je analizo škode izvedla na podlagi dveh ločenih in domnevno nedoslednih sklopov podatkov, in sicer makro- in mikroekonomskih kazalnikov škode. Nadalje je trdil, da domnevna nedoslednost analize na podlagi teh dveh sklopov podatkov zbuja resne pomisleke glede ustreznosti, pravičnosti in objektivnosti splošne slike o škodi.
(77)
Ta družba je po dokončnem razkritju svojo trditev ponovila. Navedla je tudi več prejšnjih preiskav, v katerih naj bi institucije Unije različne sklope podatkov nedosledno razvrstile med makro- ali mikropodatke.
(78)
Komisija te trditve ne more sprejeti. Ta metodologija se uporablja v primerih vzorčenja za analizo razmer v industriji Unije ter zaradi upoštevanja gibanj, ki so razvidna iz vzorca, in gibanj v industriji Unije kot celoti. Vsi dejavniki, določeni v členu 3(5) osnovne uredbe, so bili upoštevani v analizi. Sklep o škodi je bil oblikovan na podlagi vsej dejavnikov. Analiza škode je bila zato izvedena v skladu s členom 3(2) in členom 3(5) osnovne uredbe.
(79)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 90 do 94 začasne uredbe.
(80)
V zvezi z makroekonomskimi kazalniki, ki jih je Komisija analizirala v uvodnih izjavah 95 do 103 začasne uredbe, se je tržni delež proizvajalcev Unije zaradi popravka podatkov o prodaji industrije Unije (glej uvodno izjavo 62) nekoliko spremenil (glej preglednico 5). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Komisija zato potrjuje uvodne izjave 95 do 105 začasne uredbe.
Preglednica 5
Obseg prodaje in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Tržni delež
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije
6. Mikroekonomski kazalniki
(81)
Po začasnem razkritju so bili stroški proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije posodobljeni. V skladu s tem je bila nekoliko popravljena preglednica 7 (glej v nadaljevanju). Ta popravek ne spremeni ali razveljavi gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Ker ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 106 do 123 začasne uredbe.
Preglednica 7
Povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Stroški proizvodnje na enoto (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije
7. Sklep o škodi
(82)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje sklepe iz uvodnih izjav 124 do 129 začasne uredbe, in sicer, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek dampinškega uvoza
(83)
Komisija je v uvodnih izjavah 131, 132 in 133 začasne uredbe ugotovila, da obstaja vzročna zveza med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. Temu sklepu je ugovarjalo več zainteresiranih strani, ki so trdile, da časovno sovpadanje škode in povečanja dampinškega uvoza iz zadevne države ni bilo skladno in ga ni mogoče razumno utemeljiti. V obdobju 2009-2011 se je namreč kitajski uvoz znatno povečal. Poleg tega je povprečna cena kitajskega uvoza leta 2011 znašala 4,96 EUR/m2, kar je blizu znesku iz leta 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Po mnenju istih strani je ugotovitev Komisije, da je treba škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati kitajskemu uvozu leta 2012, v nasprotju z njeno ugotovitvijo, da kitajski uvoz v predhodnem letu domnevno ni imel nobenega negativnega učinka, zlasti na stopnjo dobička industrije Unije, čeprav je bila povprečna cena uvoza zelo podobna.
(85)
Uvoz se je od začetka obravnavanega obdobja do konca OP povečal za 596 %, tržni delež pa za 321 %. Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 27,2 %.
(86)
Stopnja dobička industrije leta 2011 je bila dejansko le malo nižja kot leta 2010, kljub temu, da se je uvoz iz LRK zelo povečal že leta 2011. Vendar se je potrošnja solarnega stekla Unije leta 2011 znatno povečala, in sicer za 20,4 % v obdobju 2010-2011, uvoz iz LRK pa se je v tem obdobju povečal za 150 %. V OP se je potrošnja zmanjšala za nekaj več kot 19 %, obseg kitajskega uvoza pa se je v primerjavi z letom 2011 povečal še za več kot 35 %. Iz tega je jasno razvidno časovno sovpadanje znatne škode, ki jo je industrija Unije utrpela v OP, in velikega povečanja dampinškega uvoza iz Kitajske. Prav tako je logično, da preteče nekaj časa, preden proizvajalci Unije občutijo negativne učinke večjega dampinškega uvoza (na primer izguba strank, izguba v poslovanju, manjša donosnost naložb in manjši denarni tok itd.). Zato se ta trditev zavrne.
(87)
Iste strani so po dokončnem razkritju trdile, da časovnega sovpadanja znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškega uvoza iz Kitajske ni mogoče oceniti na podlagi celotnega obravnavanega obdobja od leta 2009 do konca OP, ne da bi pri tem upoštevali gibanja, ki so bila v tem obdobju prisotna in so na to vplivala.
(88)
Komisija je analizirala tudi ta gibanja, ki so bila prisotna v obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je imela industrija Unije leta 2011 kljub velikemu povečanju kitajskega uvoza istega leta še vedno dobiček, ne vpliva na sklep, da sta v OP znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinški uvoz iz Kitajske časovno sovpadala.
(89)
V OP, ko se je potrošnja zmanjšala za nekaj več kot 19 %, so kitajski proizvajalci izvozniki:
-
v primerjavi z letom 2011 svoj tržni delež povečali za 12,4 odstotnih točk, delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 12,3 odstotnih točk,
-
obseg kitajskega uvoza povečali za več kot 35 %, medtem ko se je prodaja industrije Unije zmanjšala za 32 %, in
-
še bolj znižali svoje že tako nizke izvozne cene za več kot 10 % in s tem cene industrije Unije nelojalno znižali tudi do 26,7 %, s čimer so pripomogli k izgubam, ki jih je industrija Unije utrpela v OP.
(90)
Komisija je na podlagi te analize sklenila, da sta prisotnost dampinškega uvoza in znatno povečanje njegovega tržnega deleža po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije, povzročila znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(91)
Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 131, 132 in 133 začasne uredbe.
2. Učinek drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(92)
Ker so bili podatki o prodaji industrije Unije popravljeni (glej uvodno izjavo 62), se je tržni delež uvoza iz tretjih držav nekoliko spremenil (glej popravljeno preglednico 11). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe.
(93)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 134 do 137 začasne uredbe.
Preglednica 11
Uvoz iz tretjih držav (1 000 m2)
Tretje države
2009
2010
2011
OP
Tržni delež
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Vir: združenje Glass for Europe, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
2.2 Izvoz industrije Unije
(94)
Ena stran je ugovarjala ugotovitvam Komisije iz uvodne izjave 139 začasne uredbe, da je bil upad izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije v OP najverjetneje posledica zelo nizkih cen kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije (in sicer v ZDA in Kanado). Zadevna stran je menila, da ta sklep ni upravičen, saj je bil kitajski izvoz prisoten že leta 2011, zato ni nobenega razloga za to, da naj bi bil ta učinek prisoten šele leta 2012. Prav tako je menila, da je dejanski razlog za majhen izvoz nekonkurenčnost industrije Unije, ki po padcu cen na svetovnem trgu ni mogla ostati konkurenčna. Zato je ta stran trdila, da je padec izvoza industrije Unije v OP dodatno prispeval k škodi, ki jo je ta utrpela.
(95)
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 zajemal 20 % celotnega obsega prodaje (v zagonski fazi), leta 2010 se je zmanjšal na 11 %, v koničnem letu 2011 pa je znašal le 14 %. Leta 2012 se je zmanjšal še bolj, na 5 %.
(96)
Komisija te trditve zavrača iz naslednjih razlogov. Glavni trg industrije Unije niso trgi tretjih držav, ampak že od nekdaj trg Unije, ki sodi med največje na svetu. Solarno steklo je relativno težko in krhko, kar povzroča dodatne stroške pri prevozu na daljših razdaljah (zaradi lomljivosti in korozije). Na podlagi informacij, ki jih je imela Komisija na voljo iz odgovorov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na vprašalnik, so bile cene kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije dejansko zelo nizke, v OP pa so bile v primerjavi z letom 2011 še nižje. Iz tega je razvidno, da je zmanjšani izvoz industrije Unije posledica vedno nižjih cen kitajskega izvoza, in kot je bilo potrjeno v preiskavi, tudi na trgih tretjih držav.
(97)
Ista stran je po dokončnem razkritju trdila, da se je preiskava nanašala na trg Unije in ni ocenila domnevnega nepoštenega določanja cen na trgih tretjih držav.
(98)
Institucije EU naj bi v svojih ugotovitvah, tudi če so bile te pravilne, škodo zaradi drugih dejavnikov pripisale dampinškemu uvozu v Unijo. Domnevni nizkocenovni ali subvencionirani kitajski izvoz v tretje države ni bil dampinški uvoz v EU in ga je bilo treba šteti za drug dejavnik, katerega škodljivih učinkov ni bilo mogoče pripisati dampinškemu uvozu.
(99)
Komisija to trditev zavrača. Ni preiskala, ali so cene uvoza LRK v tretje države dampinške in/ali subvencionirane. Na podlagi izvoznih cen v tretje države, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki, je le ugotovila, da so se te cene v zadnjih letih nenehno nižale.
(100)
Komisija je tudi analizirala znižanje cen uvoza iz LRK v tretje države kot ločen dejavnik in tega ni pripisala dampinškemu uvozu v Unijo. To dejstvo je bilo uporabljeno le kot morebitno pojasnilo manjšega izvoza industrije Unije v njene glavne namembne tretje države ob upoštevanju dejstva, da ti trgi nikdar niso bili glavni trgi industrije Unije. Tudi v koničnih letih 2010 in 2011 je bilo več kot 85 % prodaje industrije Unije na trgu Unije.
(101)
Zato se sklep iz uvodne izjave 140 začasne uredbe, da zmanjšani izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, potrdi.
2.3 Gibanje potrošnje in povpraševanja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(102)
Ena stran je trdila, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi zmanjšanja potrošnje Unije. To naj bi bil edini dejavnik, ki naj bi se leta 2012 prvič zmanjšal in s katerim je mogoče razumno povezati škodo, saj se je kitajski uvoz začel že leta 2011 po cenah, primerljivih s cenami leta 2012. Ista stran je po dokončnem razkritju to trditev ponovila.
(103)
Potrošnja se je v primerjavi s prejšnjimi leti leta 2012 dejansko zmanjšala. Vendar analiza Komisije zajema obdobje od začetka obravnavanega obdobja leta 2009 do konca OP, v tem obdobju pa se je potrošnja Unije na splošno povečala za 65 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije stalno in znatno zmanjševal, in sicer na splošno za 25,7 %, tržni delež kitajskega uvoza pa se je povečal za 321 %. V obravnavanem obdobju se je kitajski uvoz povečal za 596 %.
(104)
Poleg tega je bila v OP potrošnja Unije še vedno na podobni stopnji kot leta 2010; kot je navedeno v preglednici 10 začasne uredbe, pa je bilo ravno leto 2010 tisto, v katerem je industrija Unije dosegla razumen dobiček. Zato padec potrošnje Unije v OP sam po sebi ni mogel povzročiti izgub, ki jih je v OP utrpela industrija Unije. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije v obdobju 2010-2012 zmanjšal za 26,6 %, tržni delež uvoza iz Kitajske pa se je v istem obdobju povečal za 318 %. Če bi padec potrošnje v OP povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, bi ta padec moral vplivati tudi na kitajski uvoz. Vendar to očitno ne drži. Ravno nasprotno, v OP sta se tako obseg kot tržni delež kitajskega uvoza znatno povečala.
(105)
Zato Komisija zavrača to trditev in potrjuje sklepe iz uvodnih izjav 141 in 142 začasne uredbe.
(106)
Komisija v zvezi s proizvodno zmogljivostjo industrije Unije iz preglednice 4 začasne uredbe meni, da se je proizvodna zmogljivost do leta 2011 jasno povečevala v skladu s povečanjem potrošnje Unije.
(107)
Komisija je ugotovila tudi, da je bil glavni razlog za 12,5-odstotno povečanje proizvodne zmogljivosti v obdobju med letom 2011 in koncem OP vstop nove družbe na trg solarnega stekla, proizvodna zmogljivost ostalih družb na trgu pa se je v istem obdobju malo zmanjšala.
(108)
Komisija zato meni, da je na splošno gibanje v razvoju zmogljivosti industrije Unije sledilo razvoju potrošnje Unije. Na podlagi tega po mnenju Komisije vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi visoke proizvodne zmogljivosti industrije Unije, ki je bila visoka že na začetku obravnavanega obdobja in je visoka ostala tudi v OP, ni bila prekinjena.
(109)
Več strani je po dokončnem razkritju trdilo, da Komisija kot pomembnega vzroka za škodo ni upoštevala domnevne presežne zmogljivosti. Povečanje zmogljivosti v obravnavanem obdobju zaradi povečanja potrošnje naj ne bi bilo upravičeno, saj je bila proizvodna zmogljivost industrije Unije vedno precej večja od potrošnje, po njihovem mnenju pa to ni bilo gospodarsko upravičeno. Ena stran je nadalje trdila, da je vstop novega udeleženca na trg med letom 2011 in koncem OP prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, saj se je povečala konkurenca na domačem trgu.
(110)
Trdila je tudi, da so vedno manjša potrošnja Unije, vedno večja proizvodna zmogljivost in padec uvoza skupaj pripomogli k nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti. Zaradi te nizke stopnje izkoriščenosti so bili stalni stroški visoki, kar pa je po njenem mnenju močno vplivalo na industrijo solarnega stekla Unije.
(111)
Komisija ugotavlja, da je bila v celotnem obravnavanem obdobju stopnja zmogljivosti celotne industrije Unije vedno višja od skupne potrošnje Unije. Kljub temu so imele vzorčene družbe industrije Unije v dveh letih pred OP dobiček, v OP pa so utrpele znatne izgube v višini 14,5 %.
(112)
Poleg tega se je zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2010-2011 povečala le za 4 %, v obdobju med letom 2011 in OP pa za 2,6 %, kar skupaj v obdobju med letom 2010 in OP znaša skromnih 6,7 %.
(113)
Razlika med potrošnjo in zmogljivostjo je bila prisotna v celotnem obravnavanem obdobju in kljub manjšemu povečanju v OP ne more pojasniti velikih izgub, ki so jih vzorčene družbe utrpele v OP. Komisija zato zavrača trditev, da stopnja zmogljivosti industrije Unije ni gospodarsko upravičena.
(114)
Komisija glede trditve, da je novi udeleženec na trgu leta 2012 prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, ugotavlja, da je ta novi akter v OP sicer imel visoko zmogljivost, a je imel tudi zelo omejeno proizvodnjo in prodajo, in sicer okrog 2 % skupne prodaje EU. Zato je njegov vstop na trg komaj kaj vplival na uspešnost industrije Unije kot celote, je pa precej povečal številke glede njene zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Brez upoštevanja podatkov o tej družbi se je zmogljivost ostalih proizvajalcev Unije v obdobju 2011-2012 dejansko zmanjšala.
(115)
Poleg tega preiskava ni potrdila, da stalni stroški močno vplivajo na industrijo solarnega stekla. Povprečni stalni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije so bili v razponu 25-35 % skupnih stroškov proizvodnje v OP. V letih 2011 in 2010 je bil odstotek stalnih stroškov nekoliko nižji, a še vedno v tem razponu. Iz tega je razvidno, da je visoka zmogljivost v OP očitno vplivala na stroške proizvodnje, vendar ta učinek ni bil velik in, zlasti ob primerjavi z dobičkom v preteklih letih, ne more pojasniti visokih izgub v OP. Poleg tega se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije v primerjavi s preteklimi leti zmanjšala, je pa bila v OP še vedno 65-odstotna.
(116)
Komisija je v svoji analizi upoštevala tudi, da se lahko obstoječa zmogljivost prilagodi za proizvodnjo drugih vrst stekla, ki ne sodijo v to preiskavo. Komisija se tudi zato ne strinja z zainteresirano stranjo, da visoka obstoječa zmogljivost ni gospodarsko upravičena.
(117)
Komisija ob upoštevanju navedenega zavrača trditve strani in ponovno navaja, da potrošnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, analizirane posamezno in skupaj, niso takšne, da bi prekinile ugotovljeno vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom.
2.4 Gibanja na področju solarnih modulov
(118)
Dve strani sta trdili, da škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil le razvoj potrošnje zadevnega izdelka, ampak tudi padec potrošnje solarnih modulov in izgube, ki jih je ta industrija utrpela konec leta 2011 oziroma na začetku leta 2012. Učinek finančnih težav proizvajalcev sončnih plošč na trgu solarnega stekla naj bi se zaradi časa, ki je moral preteči med obema dogodkoma, začel kazati konec leta 2011 oziroma v letu 2012.
(119)
Ena stran je te trditve po dokončnem razkritju ponovila.
(120)
Komisija je v uvodni izjavi 143 začasne uredbe dejansko ugotovila, da gibanja na področju solarnih modulov bistveno vplivajo na potrošnjo solarnega stekla, saj se 80-85 % solarnega stekla proda proizvajalcem solarnih modulov (fotonapetostni moduli in tankoslojni fotonapetostni moduli iz kristalnega silicija). Vendar se je, kot je navedeno v uvodnih izjavah 143 in 144 začasne uredbe, potrošnja solarnih modulov v obravnavanem obdobju, torej med letoma 2009 in 2012, stalno povečevala in je kljub zmanjšanju leta 2012 ohranila za 221 % višjo raven kot leta 2009 in za 44 % višjo kot leta 2010 (7). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da znižanja tarif za dovajanje toka konec leta 2011 in na začetku leta 2012 niso prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom solarnih modulov in ugotovljeno znatno škodo (8), saj je povpraševanje po solarnih modulih v obdobju 2009-2012 ohranilo razmeroma visoko raven.
(121)
Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da zmanjšanja potrošnje solarnih modulov leta 2012 samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom solarnega stekla iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(122)
Ker je povpraševanje po solarnih modulih v obdobju 2009-2012 ohranilo razmeroma visoko raven, v tem obdobju pa se je za 65 % povečalo tudi povpraševanje po solarnem steklu, učinka potrošnje solarnega stekla na poslabšanje finančnega položaja proizvajalcev solarnih modulov konec leta 2011 oziroma na začetku leta 2012 samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom solarnega stekla iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(123)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se sklep iz uvodne izjave 144 začasne uredbe potrdi.
2.5 Sklep o vzročni zvezi
(124)
Komisija ob upoštevanju navedenega potrjuje svoje ugotovitve iz uvodnih izjav 130 do (133) začasne uredbe, da je bil uvoz zadevnega izdelka iz zadevne države v OP dampinški in je nelojalno nižal cene prodaje industrije Unije. Poleg tega povečan obseg dampinškega uvoza jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Unije. Dampinški uvoz je neposredno konkuriral proizvodnji industrije Unije, zato je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila dobičkonosnost in tržni delež. Drugi morebitni vzroki za škodo so bili analizirani posamezno in skupaj, pri čemer je bilo ugotovljeno, da noben od njih ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(125)
Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, na podlagi katerih bi se spremenil ta sklep in ker v zvezi s sklepom o vzročni zvezi ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodni izjavi 145 in 146 začasne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(126)
Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 148 do 151 začasne uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev
(127)
Ker v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov in trgovcev ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 152, 153 in 154 začasne uredbe.
3. Interes dobaviteljev surovin
(128)
Ker v zvezi z interesom dobaviteljev surovin ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodno izjavo 155 začasne uredbe.
4. Interes uporabnikov
(129)
Javil se je uporabnik, ki je trdil, da protidampinški ukrepi nanj ne bodo vplivali, saj še ni uporabil solarnega stekla s poreklom iz LRK in tega tudi ne namerava.
(130)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi lahko uvedba protidampinške dajatve na kitajsko solarno steklo industriji solarnega stekla v Uniji nekoliko pomagala, vendar bi to precej škodilo industriji Unije na področju fotonapetostnih in solarnih termalnih naprav, saj bodo morali za zadevni izdelek plačati več. Poleg tega naj bi bilo to v nasprotju s ciljem Unije na področju varstva okolja, saj bi se zvišale cene fotonapetostnih modulov in solarnih termalnih naprav, hkrati pa bi to koristilo industriji solarnega stekla, ki je energetsko intenzivna.
(131)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, bo imela uvedba protidampinških dajatev zelo omejen učinek (manjši od 1 %) na skupne stroške solarnih modulov. Komisija ni prejela nobenega dokaza, ki bi izpodbijal točnost te analize. Ta trditev se zato zavrne.
(132)
Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 155 do 159 začasne uredbe.
5. Vidiki konkurence
(133)
Ker v zvezi z vidiki konkurence iz uvodnih izjav 160 do 163 ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija zadevne uvodne izjave potrjuje.
6. Sklep o interesu Unije
(134)
Komisija ni prejela nobene pripombe, ki bi spremenila analizo interesa Unije iz začasne uredbe. Komisija zato potrjuje uvodno izjavo 164 začasne uredbe.
G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(135)
Več zainteresiranih strani je ugovarjalo temu, da bi se kot ciljni dobiček industrije Unije uporabila 8,3-odstotna stopnja dobička iz uvodne izjave 167 začasne uredbe, saj naj bi bila nerazumno visoka. Trdile so, da je bila 8,3-odstotna stopnja dobička leta 2010 najvišja v obravnavanem obdobju, saj je bilo leto 2010 najboljše leto za svetovno fotonapetostno industrijo. Trdile so tudi, da industrija solarnega stekla v Uniji leta 2012 brez dampinga ne bi mogla ohraniti enake stopnje dobička, ker se je v letu 2012 svetovna industrija fotonapetostnih modulov, vključno z industrijo fotonapetnostnih modulov v Uniji, znašla v veliki recesiji.
(136)
Komisija to trditev zavrača. Za ciljni dobiček je Komisija uporabila povprečni dobiček, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije ustvarili leta 2010, ko je bil uvoz zadevnega izdelka še vedno majhen in še ne bi mogel izkrivljati običajnih konkurenčnih pogojev. Stopnja dobička, uporabljena za ugotavljanje stopnje odprave škode, ustreza obdobju, ko bi industrija Unije v običajnih konkurenčnih pogojih lahko pričakovala, da bo dosegla dobiček, če ne bi bilo dampinškega uvoza (9).
(137)
Industrija solarnega stekla najvišje ravni ni dosegla leta 2010, kot so to trdile zainteresirane strani, temveč leta 2011, ko sta bili potrošnja Unije in prodaja industrije Unije največji.
(138)
Ena stran je po dokončnem razkritju ponovno ugovarjala temu, da bi se kot ciljni dobiček uporabila stopnja dobička. Trdila je, da bi morala Komisija upoštevati vse druge dejavnike, ki so vplivali na dobičkonosnost v OP. Trdila je tudi, da razumen ciljni dobiček ne bi smel presegati 5 %.
(139)
Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov. Uporabljeni ciljni dobiček ne temelji na oceni, ampak na dejanskem dobičku, ki ga je industrija Unije dosegla pred izkrivljanjem konkurence, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Po mnenju Komisije je to razumen dobiček in upoštevala je, da položaj na trgu ni bil bistveno drugačen kot v OP, tudi ob izvzetju učinka dampinškega uvoza iz Kitajske. Trditev strani v zvezi s tem, in sicer da je bila leta 2010 potrošnja precej večja kot leta 2012, ne drži. Kot je bilo navedeno v oddelku E.2.3, je bila leta 2010 potrošnja na podobni ravni kot leta 2012. Industrija Unije je leta 2010 povečala zmogljivost, saj je pričakovala precejšnje povečanje povpraševanja, to pa je negativno vplivalo na njen dobiček v tem letu. Predlagani ciljni dobiček v višini 5 % je naključen, saj ne temelji na nobenih podatkih ali dejanskih izračunih, zato se zavrne.
(140)
Po drugi strani je pritožnik trdil, da je stopnja dobička prenizka in da bi jo morala Komisija povečati na 15 %, saj je bil leta 2010 dobiček pritožnika višji od 10 %. Najnižje stopnje dobička, ki so jih drugi vzorčeni proizvajalci EU dosegli leta 2010, naj ne bi bile reprezentativne za dobiček, ki bi ga lahko pričakovali, če ne bi bilo nepravično trženega uvoza. Najverjetneje obstajajo razlogi, povezani z upravnimi politikami ali vprašanji teh družb, med katere morda sodijo kratkoročne cenovne politike, namenjene pridobitvi tržnega deleža, kar bi pojasnilo nižjo stopnjo dobička, ki so jo dosegle tisto leto in zakaj so bile med prvimi, ki so utrpele škodo zaradi dampinškega uvoza.
(141)
Komisija te trditve ne sprejema. Kot je bilo pojasnjeno v tem oddelku, po mnenju Komisije povprečni dobiček celotne industrije Unije leta 2010 pravilno kaže povprečni dobiček v običajnih konkurenčnih pogojih. Tej ugotovitvi ne nasprotuje dejstvo, da so nekateri člani industrije Unije sprejeli vodstvene odločitve, zaradi katerih so bile njihove stopnje dobička nižje ali višje od stopenj drugih članov iste industrije. Obstoj takšnih razlik je bistvena značilnost ravnanja družb v tržnem gospodarstvu.
(142)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje metodologijo, opisano v uvodnih izjavah 166 do 169 začasne uredbe.
2. Dokončni ukrepi
(143)
Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi se morala stopnja dajatve ustrezno določiti na ravni ugotovljene stopnje škode.
(144)
Pritožnik je po začasnem razkritju trdil, da začasne dajatve ad valorem niso učinkovite. Zato je od Komisije zahteval, naj dokončne ukrepe uvede v obliki minimalne uvozne cene (MIP). Pritožnik je trdil, da bi bili ukrepi zaradi takšne minimalne uvozne cene učinkovitejši, zlasti če bi bili uvedeni dve različni minimalni uvozni ceni, ena za premazano, druga pa za nepremazano solarno steklo. Razlogi, ki jih je pritožnik v zvezi s tem navedel, so navedeni v nadaljevanju.
(145)
Pritožnik je trdil, da je bila po OP cena premazanega stekla, ki so ga proizvajalci izvozniki prodajali na trgu EU, enaka ceni, po kateri so prodajali nepremazano solarno steklo v OP. Trdil je tudi, da so proizvodni stroški premazanega stekla višji od stroškov nepremazanega stekla, zato so običajno cene premazanega stekla višje za 20-25 %.
(146)
Pritožnik je trdil tudi, da po OP v Uniji ni bilo več povpraševanja po nepremazanem solarnem steklu, začelo pa se je povpraševanje po premazanem solarnem steklu. Uporabniki so namesto nepremazanega solarnega stekla v vedno večjem deležu kupovali premazano solarno steklo. Zato je v drugi polovici leta 2013 skoraj celoten uvoz iz LRK v EU predstavljalo premazano solarno steklo, pri čemer pa je bilo v OP ravno nasprotno.
(147)
Obstaja več vrst protidampinških ukrepov. Komisija sicer lahko izbira med več vrstami ukrepov, namen pa je pri vseh enak, in sicer odprava učinkov škodljivega dampinga.
(148)
Preiskava je potrdila, da zaradi različnih tehničnih značilnosti nepremazanega in premazanega solarnega stekla obstaja precejšnja razlika med stroški in cenami obeh izdelkov. Premazano solarno steklo, ki je lahko glede na uporabljeno tehnologijo enostransko ali obojestransko premazano, v primerjavi z nepremazanim solarnim steklom bolje prepušča sončno energijo, lahko pa je tudi samočistilno, odbija umazanijo ali pa je različne trdote. Prepustnost sončne energije visokokakovostnega nepremazanega stekla je lahko največ 92-odstotna. S premazom se lahko odboj zmanjša za približno 3 % (na eni strani), zato je lahko prepustnost enostransko premazanega stekla največ 95-odstotna, obojestransko premazanega pa največ 98-odstotna.
(149)
V OP je bilo 81 % solarnega stekla, uvoženega iz LRK in prodanega v EU, nepremazanega, le 19 % pa premazanega. Po ugotovitvah je bila v OP razlika v ceni in stroških nepremazanega in premazanega solarnega stekla za približno 30 %.
(150)
Vendar pa Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil pritožnik, niso bili ustrezno utemeljeni. Poleg tega Komisija nima na voljo ustreznih dokazov ali podatkov iz drugih virov, na podlagi katerih bi lahko ugotovila, da od uvedbe začasnih protidampinških ukrepov ni bilo več povpraševanja po nepremazanem, ampak se je začelo povpraševanje po premazanem solarnem steklu in da so se, kot trdi pritožnik, zlasti cene premazanega stekla precej znižale.
(151)
Komisija zato te trditve ne more sprejeti in meni, da je treba namesto minimalnih uvoznih cen uvesti dajatve ad valorem. Da pa bi odpravili navedene pomisleke, bosta uvedeni dve različni integrirani tarifi Evropskih skupnosti (oznaki TARIC) - ena za premazano in ena za nepremazano solarno steklo. Tako bo lahko Komisija pozorno spremljala razvoj na trgu in se pravočasno odločila o morebitni uvedbi nadaljnjih ukrepov.
(152)
Komisija ugotavlja, da je v preteklosti minimalne uvozne cene uporabila v posebnih okoliščinah, zlasti v naslednjih primerih:
-
posebno visoka izvozna cena ene vrste izdelka, kar je pomenilo, da pri tej vrsti izdelka damping ni bil prisoten (10),
-
premisleki, povezani s tržno močjo in tržnim deležem proizvajalcev Unije, ko je bilo treba zaradi interesa Unije zagotoviti, da cene uvoza ne presežejo določene ravni (11).
(153)
Poleg tega so bile minimalne uvozne cene večinoma uporabljene za homogene izdelke, ne pa pri izdelkih kot je ta, pri katerem je na voljo več vrst izdelka.
(154)
Komisija tudi zaradi tega meni, da minimalne uvozne cene v tem primeru niso ustrezne.
(155)
Pritožnik je po dokončnem razkritju ponovno zahteval uvedbo minimalne uvozne cene in na uvodne izjave 152 do 156 podal naslednje pripombe.
(156)
Navedene uvodne izjave naj ne bi obravnavale premislekov o tem, ali so ukrepi v tej obliki dovolj učinkoviti, da bodo odpravili škodljive učinke dampinga in subvencioniranja, kar je tudi dober razlog za uvedbo minimalnih uvoznih cen.
(157)
Komisija domnevno ni pojasnila, zakaj so ti premisleki v tem primeru pomembni in kako pretehtajo interese industrije Unije.
(158)
Trdil je tudi, da je zadevni izdelek dovolj homogen, da bo mogoča praktična uporaba minimalne uvozne cene, saj imata obe glavni vrsti izdelka jasne posebnosti, na podlagi katerih se lahko oblikujejo različne cene, omogočajo pa tudi preprosto upravljanje in spremljanje, zlasti ob upoštevanju dejstva, da skoraj celoten sedanji uvoz predstavlja premazano solarno steklo.
(159)
Zdi se, da se je povpraševanje preneslo z nepremazanega stekla na premazano solarno steklo. Ker pa niso bili predloženi nobeni dodatni dokazi, Komisija ne more skleniti, da so se zlasti cene premazanega solarnega stekla precej znižale. Zato nima nobenega razloga za spremembo svojega prejšnjega sklepa, da so dajatve ad valorem primernejše za odpravo škodljivih učinkov dampinga in subvencioniranja.
(160)
V zvezi z drugo pripombo je namen zadevnih uvodnih izjav pokazati, da po mnenju Komisije v tem primeru uvedba minimalne uvozne cene ne bi bila primerna, razen če bi pritožnik svoje trditve dodatno utemeljil. Ker tega ni storil, se Komisiji nadaljnja analiza koristi morebitne minimalne uvozne cene, ki bi bila v interesu industrije Unije, ne zdi potrebna.
(161)
Pritožnik v tretji pripombi ni podvomil v različne vrste izdelka, ki jih je Komisija opredelila v preiskavi, in ni dokazal, da ne bi bilo razlike v ceni. Glede na zavezo, ki so jo ponudili proizvajalci izvozniki in predvideva uvedbo dveh različnih minimalnih uvoznih cen, te razlike dejansko obstajajo. Zato se ta trditev zavrne. Tudi če bi Komisija sprejela trditev, da je zadevni izdelek precej homogen, po njenem mnenju to vprašanje ni pomembno, saj zahtevo za uvedbo minimalne uvozne cene zavrača tudi iz dveh drugih navedenih razlogov. Poudarja tudi, da lahko Komisija informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, upošteva le v izrednih primerih (glej člen 6(1) osnovne uredbe). Pritožniki niso dokazali, da ta primer sodi med izredne in da drugi razpoložljivi ukrepi, kot je spremljanje s pomočjo dodatne oznake TARIC, ne bi zadostovali.
(162)
Komisija zato te trditve zavrača.
(163)
Več proizvajalcev solarnih modulov je po dokončnem razkritju zahtevalo uvedbo minimalne uvozne cene. Njihovi glavni pomisleki so bili:
-
po OP se je proizvodna zmogljivost solarnega stekla zelo zmanjšala in številni proizvajalci Unije so nepovratno zapustili trg. Edini trije proizvajalci Unije, ki so ostali na trgu, ne morejo kriti več kot 50 % evropskega povpraševanja. Zato morajo proizvajalci solarnih modulov svoje potrebe kriti z dobavo iz LRK; Eden uporabnik je trdil, da bo pri dobavi odvisen od zgolj enega ali dveh proizvajalcev Unije, ki bi lahko izpolnila zahtevane tehnične specifikacije izdelka,
-
dajatve, kot so predlagane, bi stroške proizvodnje solarnih modulov pomenljivo povečale (za približno 3 cente/watt, kar naj bi bilo pet odstotkov minimalne uvozne cene, določene v primeru sončnih plošč),
-
minimalna uvozna cena bi morala biti oblikovana tako, da ne bi povzročila višjih stroškov za solarne module v EU.
(164)
Komisija v zvezi s prvo trditvijo nima razloga za domnevo, da proizvajalci Unije, ki so zmanjšali ali začasno prenehali s proizvodnjo, po ponovni vzpostavitvi poštenih cen uvoza svoje dejavnosti ne bi ponovno začeli opravljati s polno zmogljivostjo. Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah 106 do 112, je zmogljivost industrije Unije dovolj velika, da zadosti celotni potrošnji Unije. Ta trditev se zato zavrne. Komisija prav tako zavrne trditev enega od uporabnikov, da naj bi bil pri dobavi odvisen od zgolj enega ali dveh proizvajalcev Unije. Kitajski proizvajalci izvozniki bodo dejansko še vedno lahko zagotavljali dobavo za trg Unije. Namen protidampinških ukrepov, ne glede na njihovo obliko, je zagotavljanje uvoza po poštenih cenah, in ne popolna zaustavitev uvoza iz LRK.
(165)
Uporabniki v zvezi z drugo trditvijo niso predložili nobenih dokazov, s katerimi bi potrdili svojo trditev. Nasprotno pa je Komisija v uvodni izjavi 157 začasne uredbe ugotovila, da bi bil učinek ukrepov na skupne stroške solarnih modulov, ki so jih proizvedle družbe, ki so sodelovale v preiskavi, manjši od 1 %. Ta trditev se zato zavrne.
(166)
Zato ni treba podati mnenja o tretji trditvi proizvajalcev solarnih modulov.
(167)
Vzporedno s protidampinško preiskavo je bila izvedena protisubvencijska preiskava. Ob uporabi pravila nižje dajatve in glede na dejstvo, da je dokončna stopnja subvencije nižja od stopnje odprave škode, bi morala Komisija uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih stopenj subvencije in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode. Na podlagi navedenega se naložijo naslednje stopnje dajatev:
Družba
Stopnja subvencije
Stopnja dampinga
Stopnja odprave škode
Izravnalna dajatev
Protidampinška dajatev
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Druge sodelujoče družbe
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Vse druge družbe
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zaradi visoke ravni sodelovanja proizvajalcev izvoznikov (nad 80 %, glej uvodno izjavo 15 začasne uredbe) ta stopnja dajatve temelji na najvišji posamezni stopnji škode, ugotovljeni za vzorčene proizvajalce izvoznike. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, temelji na tehtanem povprečju vzorčenih izvoznikov in se uporablja za vse sodelujoče nevzorčene družbe (razen za družbo Henan Yuhua, za katero je bila določena individualna dajatev na podlagi zahteve za individualno preiskavo (glej uvodno izjavo 48 začasne uredbe)).
(169)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se lahko ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
3. Zaveze
(170)
Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki in družba Henan Yuhua so po dokončnem razkritju ponudili zaveze glede cene v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V njih je predvidena uvedba različnih minimalnih uvoznih cen za različne skupine vrst izdelka.
(171)
Komisija ugotavlja, da so minimalne uvozne cene, ki so jih predlagale vse družbe, precej nižje od neškodljivih cen, ki jih je določila v preiskavi. Zato meni, da niso določene na stopnji odprave škode v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.
(172)
Tudi če bi bile določene na stopnji odprave škode vzorčene družbe predlagajo četrtletno prilagoditev le za cene premazanega stekla na podlagi sprememb cene na trgu solarnih modulov. Komisija te metode indeksacije ne more sprejeti iz naslednjih razlogov.
(173)
Cene vseh vrst izdelkov bi bilo treba prilagajati redno, saj lahko drugače kmalu nastane umetno ustvarjena vrzel med cenami premazanega in nepremazanega solarnega stekla. Po mnenju Komisije prilagajanje cen solarnega stekla na podlagi cen končnih uporabnikov (torej cen solarnih modulov) ni primerno. Tako bi lahko prišlo do neupravičenega omejevanja stopnje dobička industrije solarnega stekla, če bi se na primer cene solarnih modulov znižale zaradi padca cen drugih sestavnih delov solarnih modulov.
(174)
Komisiji se na splošno zdi primerno, da minimalne uvozne cene indeksira s cenami surovin. Vendar je bilo v tem primeru ugotovljeno, da nobena surovina ne predstavlja pomenljivo velikega deleža skupnih stroškov proizvodnje.
(175)
Komisija je ugotovila tudi, da so bile v OP cene solarnega stekla v LRK in Turčiji pomenljivo nestabilne.
(176)
Poleg tega obstaja precejšnje tveganje navzkrižne kompenzacije, saj nekatere zadevne družbe istim strankam ne prodajajo le zadevnega izdelka, ampak tudi druge izdelke. Minimalne uvozne cene, ki so jih predlagale vzorčene družbe, ne vključujejo vseh vrst izdelka, ki jih proizvajajo zadevni proizvajalci izvozniki. Zaradi teh dejavnikov učinkovito izvajanje zavez ne bi bilo možno in težko bi ga bilo spremljati.
(177)
Komisija zato iz navedenih razlogov zavrača ponujene zaveze.
4. Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(178)
Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Zavarovani zneski, ki presegajo združene dokončne stopnje protidampinške in izravnalne dajatve, se sprostijo.
5. Izvršljivost ukrepov
(179)
Če se bodo tržne razmere po uvedbi dokončnih ukrepov znatno spremenile, lahko Komisija na lastno pobudo pregleda obliko ukrepov, da se oceni, ali ukrepi dosegajo predvidene rezultate pri odpravljanju škode in ali je spremenjena oblika ukrepov utemeljena.
(180)
Zaradi čim boljšega zavarovanja pred možnimi absorpcijami ukrepov namerava Komisija takoj začeti pregled v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe in lahko, če bi bili za primere absorpcij predloženi kakšni dokazi, za uvoz uvede registracijo v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. V skladu s členom 12(3) osnovne uredbe se lahko znesek uvedene dajatve poveča na največ dvakratni znesek prvotno uvedene dajatve.
(181)
Komisija bo med drugim upoštevala informacije o nadzoru uvoza, ki jih predložijo nacionalni carinski organi, ter informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.
(182)
Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz solarnega stekla iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki je trenutno uvrščeno pod oznako KN ex 7007 19 80 in ki prihaja iz Ljudske republike Kitajske. Premazano solarno steklo (enostransko ali obojestransko premazano) se uvrsti pod oznako TARIC 7007198019, nepremazano solarno steklo pa pod oznako TARIC 7007198011.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v preglednici, so:
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
0,4 %
B946
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
24,1 %
Vse druge družbe
25,0 %
B999
3. Individualne stopnje protidampinške dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, se lahko uporabljajo, če se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, skladen z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1205/2013 (13), se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo združene stopnje protidampinških dajatev iz člena 1(2) in izravnalnih dajatev, sprejete z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 471/2014 (14), se sprostijo.
Člen 3
Če novi proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2012) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,
se člen 1(2) lahko spremeni tako, da se novi proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 24,1 %.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. maja 2014