РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 24 април 2014 година
относно финансово участие на Съюза за надзорни дейности и други спешни мерки, прилагани в Естония, Латвия, Литва и Полша срещу африканската чума по свинете
(нотифицирано под номер С(2014) 2551)
(само текстовете на естонски, латвийски, литовски и полски език са автентични)
(2014/236/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2009/470/ЕО на Съвета от 25 май 2009 г. относно разходите във ветеринарната област (1), и по-специално член 8 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (2), и по-специално член 84 от него,
като има предвид, че:
(1)
Африканската чума по свинете е инфекциозно вирусно заболяване, обикновено с фатален край, по домашните и дивите свине, което причинява сериозни смущения във вътресъюзната търговия и в износа за трети държави на живи свине и на продукти, получени от животни от вида на свинете.
(2)
След потвърждаване на случаите на африканска чума по свинете в Грузия през 2007 г. болестта се разпространи в Руската федерация, където бяха докладвани голям брой огнища на болестта при свине и диви свине на цялата територия на европейската част на Русия. През юни 2013 г. Беларус докладва за потвърдено огнище на африканска чума по свинете при домашни свине в региона на Гродно, разположен на около четиридесет километра от границата с Литва и близо до границата с Полша.
(3)
С Решение за изпълнение 2013/498/ЕС на Комисията (3) се предвиди финансово участие на Съюза за надзорни дейности и други спешни мерки, прилагани през 2013 г. срещу африканска чума по свинете в Естония, Латвия, Литва и Полша, които са държавите членки, изправени пред пряка заплаха от въвеждане на африканска чума по свинете.
(4)
През януари 2014 г. са докладвани случаи на болестта в популацията от диви свине в Украйна. Болестта продължава да се разпространява в Беларус и в Руската федерация. Освен това през януари 2014 г. са установени два случая на африканска чума по свинете в популацията от диви свине в Литва и няколко дни по-късно - други два случая при диви свине в Полша. И в двете държави членки болестта е възникнала на границата с Беларус. Поради това ситуацията във връзка с африканската чума по свинете в държави, граничещи с Европейския съюз, представлява постоянна заплаха за свиневъдните стопанства в Съюза, тъй като вирусът може да бъде въведен в държавите членки, които граничат със засегнатите трети държави, от диви свине, които влизат на територията на Съюза от заразени райони, но и чрез превозни средства, използвани за превоз на живи животни, или чрез неразрешеното въвеждане в Съюза на продукти, получени от животни от вида на свинете.
(5)
Рискът от въвеждане на африканска чума по свинете в Съюза е по-висок за Естония, Латвия, Литва и Полша, поради появата и развитието на болестта в съседната територия на Беларус, Руската федерация и Украйна. Тези държави членки са информирали Комисията и другите държави членки за мерките, които възнамеряват да приемат за повишаване на защитата на техните територии и на териториите на други държави членки.
(6)
През 2013 г. Естония, Латвия, Литва и Полша са провели надзорни дейности за ранно откриване на африканска чума по свинете както при дивите, така и при домашните свине. За да се предотврати по-успешно появата на африканска чума по свинете, е необходимо на територията на тези държави членки да бъдат проведени някои надзорни дейности.
(7)
Почистването и дезинфекцирането на превозните средства, които е вероятно да са били в контакт с вируса на африканска чума по свинете, е една от основните предпазни мерки срещу навлизането на болестта в Съюза. Поради това в Решение за изпълнение 2013/426/ЕС на Комисията (4) се определят някои мерки за предотвратяване на пренасянето в Съюза на африканска чума по свинете от Беларус и Руската федерация и се установява, че превозните средства, които са използвани за превоз на живи животни и които влизат в Съюза от заразени райони, са почистени и дезинфекцирани по подходящ начин.
(8)
Независимо от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 206/2009 на Комисията (5) рискът от въвеждане в Съюза на африканска чума по свинете чрез лични пратки, съдържащи продукти от свински произход, изпращани по пощата или пренасяни в багажа на пътници, пристигащи по-специално от Беларус, Руската федерация и Украйна, не е пренебрежимо малък и налага допълнителни мерки и проверки на пунктовете на влизане.
(9)
Освен това широк кръг от заинтересовани страни, в това число ветеринарни лекари, земеделски производители, занимаващи се с тази дейност професионално или не, водачи на камиони, митнически служители, пътници и широката общественост следва да бъдат информирани за рисковете от въвеждане на африканска чума по свинете и за последиците от това чрез целенасочени кампании за повишаване на осведомеността и готовността за реакция по отношение на тази болест в рамките на плановете за случаите, изискващи спешна намеса, изготвени в съответствие с Директива 2002/60/ЕО на Съвета (6), за да се реагира бързо в случай на поява на африканска чума по свинете.
(10)
През 2014 г. бяха установени случаи на африканска чума по свинете при диви свине в Литва и Полша и двете държави членки са пряко застрашени поради наличието на африканска чума по свинете отвъд границата с Беларус. С цел свеждане до минимум на риска от разпространение на болестта на техните територии, Литва и Полша възнамеряват да намалят гъстотата на възприемчивите към болестта животни в свиневъдни стопанства с ниска степен на биологична сигурност в заразения район, като насърчат клането на свине и предотвратят попълването на свиневъдните стопанства в продължение на поне една година. През декември 2013 г. Естония, Латвия, Литва и Полша представиха съответните си планове и разчети на разходите по изпълнението през 2014 г. на спешни мерки в районите, за които се счита, че са изложени на по-висок риск от въвеждане на африканска чума по свинете от Беларус, Руската федерация и Украйна. Плановете бяха прегледани от Комисията за преценяване на финансовото участие на Съюза и бе установено, че са в съответствие с изискванията на Директива 2002/60/ЕО.
(11)
Действията, предприети от Естония, Латвия, Литва и Полша, за надзор на болестта, почистване и дезинфекция на превозните средства и за организирането на кампании за повишаване на осведомеността са съфинансирани в размер на 50 %.
(12)
Действията, предприети от Литва и Полша за намаляване на гъстотата на свинете в заразените райони на границата с Беларус, следва да бъдат съфинансирани в размер на 30 %.
(13)
Тъй като планираните мерки, представени от Естония, Латвия, Литва и Полша, за спешните мерки, които трябва да бъдат извършени през 2014 г. срещу въвеждането на африканска чума по свинете от Беларус, Руската федерация и Украйна, съставляват достатъчно подробна рамка по смисъла на член 94 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7), настоящото решение представлява решение за финансиране на разходите, предвидени в работната програма за безвъзмездни средства.
(14)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. В рамките на спешните мерки, предприети през 2014 г. от Естония, Латвия, Литва и Полша за защита срещу африканската чума по свинете, тези държави членки имат право на специално участие от страна на Съюза в разходите, направени във връзка с изпълнението на дейностите, посочени в параграфи 2 и 3 и планирани за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2014 г.
2. Финансовото участие на Съюза е в размер на 50 % от разходите, направени и платени за изпълнението на следните дейности:
а)
вземане на проби от домашни свине;
б)
вземане на проби от диви свине;
в)
изследвания ELISA;
г)
изследвания чрез полимеразна верижна реакция и секвениране;
д)
закупуване на оборудване и дезинфектанти за почистване и дезинфекция;
е)
закупуване на оборудване, специално използвано за унищожаване на труповете на животни;
ж)
закупуване на оборудване за провеждане на вирусологични лабораторни изследвания;
з)
кампании за повишаване на осведомеността.
3. Финансовото участие на Съюза е в размер на 30 % от разходите, направени и платени от Литва и Полша за компенсиране на свиневъдите за загубите, причинени в следствие на преждевременното клане на свине в заразените райони.
Член 2
1. Максималният размер на разходите, които се възстановяват на държавите членки, посочени в член 1, параграф 1, за дейностите, посочени в член 1, параграф 2, букви а), б), в) и г), не надвишава като средна стойност:
а)
0,5 EUR на домашно прасе, от което са взети проби;
б)
5 EUR на диво прасе, от което са взети проби;
в)
2 EUR на изследване ELISA;
г)
10 EUR на изследване чрез полимеразна верижна реакция и секвениране.
2. Максималният размер на разходите, които се възстановяват за дейността, посочена в член 1, параграф 2, буква д), не надвишава като средна стойност:
а)
6 000 ЕUR за Естония;
б)
58 000 ЕUR за Латвия;
в)
950 000 ЕUR за Литва;
г)
102 100 ЕUR за Полша.
3. Максималният размер на разходите, които се възстановяват за дейността, посочена в член 1, параграф 2, буква е), не надвишава:
а)
100 000 ЕUR за Литва;
б)
150 000 ЕUR за Полша.
4. Максималният размер на разходите, които се възстановяват за дейността, посочена в член 1, параграф 2, буква ж), не надвишава:
75 000 ЕUR за Литва.
5. Максималният размер на разходите, които се възстановяват за дейността, посочена в член 1, параграф 2, буква з), не надвишава като средна стойност:
а)
1 500 ЕUR за Естония;
б)
15 000 ЕUR за Латвия;
в)
75 000 ЕUR за Литва;
г)
11 250 ЕUR за Полша.
6. Финансовото участие на Съюза за държавите членки, посочени в член 1, параграф 3, не надвишава:
а)
225 000 ЕUR за Литва;
б)
337 500 ЕUR за Полша.
7. Финансовото участие на Съюза за държавите членки, посочени в член 1, параграф 1, не надвишава:
а)
27 000 ЕUR за Естония;
б)
190 000 ЕUR за Латвия;
в)
1 948 000 ЕUR за Литва;
г)
1 341 000 ЕUR за Полша.
8. Допустимите разходи за финансово участие на Съюза за мерките, посочени в параграф 1, букви в) и г), се ограничават до разходите, направени от държавите членки за:
а)
закупуване на комплекти за изследвания, реагенти и всякакви консумативи, които са специално предназначени и използвани за извършване на лабораторните изследвания;
б)
персонал - независимо от статута на служителите - специално определен, изцяло или частично, за извършване на изследванията в лабораторията, като разходите са ограничени до действителните трудови възнаграждения, социалноосигурителните вноски и другите задължителни разходи, включени в трудовите възнаграждения;
в)
допълнителни разходи в размер на 7 % от сумата на разходите по букви а) и б).
Член 3
1. Финансовото участие на Съюза за мерките, посочени в член 1, се предоставя, при условие че съответните държави членки:
а)
изпълняват дейностите и мерките, описани в техните планове;
б)
изпълняват мерките съгласно съответните разпоредби от законодателството на Съюза, включително правилата в областта на конкуренцията и възлагането на обществени поръчки;
в)
препратят на Комисията не по-късно от 30 април 2015 г. окончателен технически доклад за мерките в съответствие с приложение I, както и окончателен финансов доклад в съответствие с приложение II.
2. В случай че държава членка не спазва разпоредбите на параграф 1, Комисията може да намали финансовото участие на Съюза пропорционално на естеството и сериозността на нарушението, както и на финансовите загуби за Съюза.
Член 4
Адресати на настоящото решение са Република Естония, Република Латвия, Република Литва и Република Полша.
Съставено в Брюксел на 24 април 2014 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 24. aprila 2014
o finančnem prispevku Unije za nadzor in druge nujne ukrepe, ki se izvedejo v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem proti afriški prašičji kugi
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2551)
(Besedilo v estonskem, latvijskem, litovskem in poljskem jeziku je edino verodostojno)
(2014/236/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 8 Odločbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2) ter zlasti člena 84 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Afriška prašičja kuga (APK) je nalezljiva, običajno smrtna, virusna bolezen pri domačih in divjih prašičih, ki povzroča resne motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu živih prašičev in proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v tretje države.
(2)
Po potrditvi APK v Gruziji leta 2007 se je bolezen razširila v Rusko federacijo, kjer so poročali o številnih izbruhih navedene bolezni pri prašičih in divjih prašičih po evropskem delu Rusije. Belorusija je junija 2013 potrdila izbruh APK pri prašičih, rejenih na dvoriščih v deželi Grodno, okoli štirideset kilometrov od litovske meje in v bližini meje s Poljsko.
(3)
Z Izvedbenim Sklepom Komisije 2013/498/EU (3) je bil določen finančni prispevek Unije za nadzor in druge nujne ukrepe proti APK, ki so se izvajali leta 2013 v Estoniji, Latviji, Litvi in na Poljskem, ki so države članice, neposredno ogrožene zaradi morebitnega vnosa APK.
(4)
Ukrajina je januarja 2014 sporočila izbruh bolezni pri populaciji divjih prašičev, ki se še vedno širi v Belorusiji in Ruski federaciji. Poleg tega sta bila januarja 2014 odkrita dva primera APK pri populaciji divjih prašičev v Litvi, po nekaj dnevih pa je Poljska sporočila dodatna primera pri divjih prašičih. V obeh državah članicah se je bolezen pojavila na meji z Belorusijo. Zato razmere glede APK v državah, ki mejijo na Evropsko unijo, predstavljajo nenehno grožnjo za gospodarstva s prašiči znotraj Unije, ker se virus lahko vnese v države članice, ki mejijo na okužene tretje države prek divjih prašičev, ki vstopajo na ozemlje Unije z okuženih območij, pa tudi z vozili, ki so prevažala žive živali, ali z nedovoljenim vnosom proizvodov, pridobljenih iz prašičev, v Unijo.
(5)
Tveganje vnosa APK v Unijo je višje za Estonijo, Latvijo, Litvo in Poljsko zaradi pojava in razvoja te bolezni na ozemljih ob meji z Belorusijo, Rusko federacijo in Ukrajino. Te države članice so Komisijo in druge države članice obvestile o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti, da bi okrepile zaščito svojih ozemelj in ozemelj drugih držav članic.
(6)
Estonija, Latvija, Litva in Poljska so leta 2013 izvedle nadzor za zgodnje odkrivanje APK pri divjih prašičih in domačih prašičih. Za boljše preprečevanje APK je treba na ozemlju navedenih držav članic izvesti nekatere dejavnosti nadzora.
(7)
Čiščenje in razkuževanje vozil, ki so bila morda v stiku z virusom APK, je eden od glavnih previdnostnih ukrepov proti vnosu APK v Unijo. Zato Izvedbeni sklep Komisije 2013/426/EU (4) določa nekatere ukrepe za preprečevanje vnosa APK iz Belorusije in Ruske federacije v Unijo ter določa, da se vozila, ki so prevažala žive živali in vstopajo v Unijo z okuženih območij, ustrezno očistijo in razkužijo.
(8)
Ne glede na določbe Uredbe Komisije (ES) št. 206/2009 (5) je tveganje za vnos APK v Unijo z osebnimi pošiljkami, ki vsebujejo proizvode prašičjega izvora, poslane po pošti ali v prtljagi potnikov, ki prihajajo zlasti iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, vse prej kot zanemarljivo ter zahteva dodatne ukrepe in kontrole na vstopnih točkah.
(9)
Poleg tega bi bilo treba številne deležnike, kot so veterinarji, poklicni in nepoklicni kmetje, vozniki tovornjakov, cariniki, potniki in širša javnost, opozoriti na tveganja vnosa APK in njenih posledic z dobro usmerjenimi kampanjami ozaveščanja za povečanje ozaveščenosti glede bolezni in pripravljenosti v okviru načrtov ukrepov v primeru pojava bolezni, pripravljenih v skladu z Direktivo Sveta 2002/60/ES (6), s katerimi bi zagotovili hiter odziv v primeru vnosa APK.
(10)
APK je bila odkrita leta 2014 pri divjih prašičih v Litvi in na Poljskem, dve drugi državi članici pa sta neposredno ogroženi zaradi prisotnosti APK v sosednji Belorusiji. Za zmanjšanje tveganja za širjenje bolezni na svojem ozemlju nameravata Litva in Poljska zmanjšati gostoto občutljivih gostiteljev na gospodarstvih s prašiči z nizko biološko zaščito na okuženem območju s spodbujanjem zakola prašičev in preprečevanjem obnove populacij gospodarstev najmanj eno leto. Estonija, Latvija, Litva in Poljska so decembra 2013 predložile svoje načrte in ocene stroškov za izvajanje nujnih ukrepov leta 2014 na področjih, ki veljajo za bolj ogrožena zaradi morebitnega vnosa APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine. Komisija je pregledala te načrte za finančni prispevek Unije in ugotovila, da so skladni z Direktivo 2002/60/ES.
(11)
Ukrepi, ki jih sprejmejo Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nadzor bolezni, čiščenje in razkuževanje vozil ter za organizacijo kampanj ozaveščanja, se sofinancirajo v višini 50 %.
(12)
Ukrepe, ki jih sprejmeta Litva in Poljska za zmanjšanje gostote prašičev na okuženih območjih na meji z Belorusijo, bi bilo treba sofinancirati v višini 30 %.
(13)
Ker so načrtovani ukrepi, ki so jih predložile Estonija, Latvija, Litva in Poljska za nujne ukrepe proti vnosu APK iz Belorusije, Ruske federacije in Ukrajine, ki se izvedejo v letu 2014, dovolj natančen okvir v smislu člena 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7), ta sklep predstavlja sklep o financiranju odhodkov iz delovnega programa za nepovratna sredstva.
(14)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. V okviru izrednih ukrepov za zaščito proti afriški prašičji kugi (APK), ki jih Estonija, Latvija, Litva in Poljska sprejmejo v letu 2014, so navedene države članice upravičene do določenega prispevka Unije za odhodke, nastale zaradi izvajanja dejavnosti, opisanih v odstavkih 2 in 3 ter načrtovanih za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014.
2. Finančni prispevek Unije znaša 50 % stroškov, nastalih in plačanih za izvajanje naslednjih dejavnosti:
(a)
vzorčenje domačih prašičev;
(b)
vzorčenje divjih prašičev;
(c)
teste ELISA;
(d)
teste PCR in sekvencioniranja;
(e)
nakup opreme in razkužil za čiščenje in razkuževanje;
(f)
nakup opreme, uporabljene izključno za odstranjevanje živalskih trupov;
(g)
nakup opreme za izvajanje viroloških laboratorijskih testov;
(h)
kampanje ozaveščanja.
3. Finančni prispevek Unije znaša 30 % stroškov, ki sta jih Litva in Poljska imeli in plačali kot nadomestilo prašičerejcem zaradi izgub z zgodnjim zakolom prašičev na okuženih območjih.
Člen 2
1. Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam iz člena 1(1) za dejavnosti iz točk (a), (b), (c) in (d) člena 1(2), povprečno ne presega:
(a)
0,5 EUR na vzorčenega domačega prašiča;
(b)
5 EUR na vzorčenega divjega prašiča;
(c)
2 EUR na test ELISA;
(d)
10 EUR na test PCR in sekvencioniranja.
2. Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (e) člena 1(2), povprečno ne presega:
(a)
6 000 EUR za Estonijo;
(b)
58 000 EUR za Latvijo;
(c)
950 000 EUR za Litvo;
(d)
102 100 EUR za Poljsko.
3. Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (f) člena 1(2), ne presega:
(a)
100 000 EUR za Litvo;
(b)
150 000 EUR za Poljsko.
4. Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (g) člena 1(2), ne presega:
75 000 EUR za Litvo.
5. Najvišji znesek stroškov, ki se povrne za dejavnosti iz točke (h) člena 1(2), povprečno ne presega:
(a)
1 500 EUR za Estonijo;
(b)
15 000 EUR za Latvijo;
(c)
75 000 EUR za Litvo;
(d)
11 250 EUR za Poljsko.
6. Finančni prispevek Unije državam članicam iz člena 1(3) ne presega:
(a)
225 000 EUR za Litvo;
(b)
337 500 EUR za Poljsko.
7. Finančni prispevek Unije državam članicam iz člena 1(1) ne presega:
(a)
27 000 EUR za Estonijo;
(b)
190 000 EUR za Latvijo;
(c)
1 948 000 EUR za Litvo;
(d)
1 341 000 EUR za Poljsko.
8. Odhodki, upravičeni do finančnega prispevka Unije za ukrepe iz točk (c) in (d) odstavka 1, so omejeni na stroške, ki jih imajo države članice z:
(a)
nakupom kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje laboratorijskih testov;
(b)
osebjem, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo;
(c)
splošnimi stroški, ki znašajo 7 % zneska iz točk (a) in (b).
Člen 3
1. Finančni prispevek Unije za ukrepe iz člena 1 se odobri, če zadevne države:
(a)
izvedejo dejavnosti in ukrepe, kot so opisani v njihovih načrtih;
(b)
izvedejo ukrepe v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Unije, vključno s pravili o konkurenci in oddaji javnih naročil;
(c)
pošljejo Komisiji najpozneje do 30. aprila 2015 končno tehnično poročilo za ukrepe v skladu s Prilogo I in končno finančno poročilo v skladu s Prilogo II.
2. Če država članica ne deluje v skladu z odstavkom 1, lahko Komisija zmanjša finančni prispevek Unije sorazmerno z naravo in resnostjo kršitve ter finančno izgubo Unije.
Člen 4
Ta sklep je naslovljen na Republiko Estonijo, Republiko Latvijo, Republiko Litvo in Republiko Poljsko.
V Bruslju, 24. aprila 2014