РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за определяне на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност на мрежата за управление на въздушното движение и алармени прагове, отнасящи се за втория референтен период 2015-2019 г.
(текст от значение за ЕИП)
(2014/132/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на единно европейско небе (Рамковия регламент) (1), и по-специално член 11, параграф 3, буква а) от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 има изискване да бъде създадена схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите услуги. По-специално в този регламент се изисква Комисията да приеме валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовите за работната ефективност области на безопасността, околната среда, капацитета и ефективността на разходите. Допълнителни правила относно тези цели бяха определени в Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (2).
(2)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност, отнасящи се за втория референтен период, който обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително, следва да бъдат определени сега.
(3)
На 29 юли 2010 г. Комисията назначи Орган за преглед на ефективността в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията (3), който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, и по-специално при определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
За да се улесни приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност, отнасящи се за втория референтен период, Органът за преглед на ефективността, с подкрепа от Комисията, проведе консултации с всички видове заинтересовани страни, изброени в член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, относно подхода, който да бъде използван при определянето на тези цели за ефективност, както и на процесите за тяхното определяне и на индикативни интервали за техните стойности. Консултациите със заинтересованите страни продължиха от 25 януари 2013 г. до 3 юли 2013 г. В консултациите участва и Комитетът за секторен диалог, създаден съгласно Решение 98/500/ЕО на Комисията (4), а освен това всички европейски професионални организации на служители в сектора на гражданската авиация имаха възможност да направят свои коментари.
(5)
Като взе под внимание консултациите със заинтересовани страни, Органът за преглед на ефективността предложи в доклад, представен на Комисията на 27 септември 2013 г., валидни за целия Европейски съюз цели за ефективността, отнасящи се за втория референтен период. В доклада са описани направените допускания и логиката, използвана за определяне на предложените цели, както и съставът на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или на функционалните блокове от въздушно пространство, имащи сходни експлоатационни и икономически условия.
(6)
Определените в настоящото решение валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност са в съответствие с Регламент (ЕО) № 549/2004 и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013. Те са подготвени със съдействието на Органа за преглед на ефективността. Взети са под внимание консултациите със заинтересовани страни и приносът, получен от Управителния орган на мрежата, учреден съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (5) и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (6), както и приносите от Европейската агенция за авиационна безопасност (EASA) и от националните надзорни органи. Целите се базират на информацията, с която Комисията и Органът за преглед на ефективността са разполагали към 17 декември 2013 г.
(7)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност се базират на данни за държавите членки, както и за Норвегия и Швейцария.
(8)
Отнасящите се за ключовата за ефективността област на безопасността цели за ефективност, валидни за целия ЕС, са подготвени в сътрудничество с EASA. При приемането на документ с приемливи средства за осигуряване на съответствие и съответни указания в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 е необходимо EASA допълнително да изясни дефинициите на категориите на инструмента за анализ на риска (RAT), за да се осигури хармонизирано прилагане на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността, по-специално на дефиницията на категория В (способност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по управление на въздушното движение - УВД). Консултации с EASA бяха проведени и относно валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в останалите ключови за ефективността области с оглед осигуряване на съгласуваност с първостепенните цели, свързани с безопасността.
(9)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда са определени спрямо базовата линия, съответстваща на показателите, постигнати в 2012 г., изчислени от Органа за преглед на ефективността, а именно 3,17 % за средната хоризонтална полетна ефективност по маршрута за действителната траектория и 5,15 % за средната хоризонтална полетна ефективност по маршрута за траекторията по последния попълнен план на полета.
(10)
За всяка година от референтния период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на капацитета, измерени като средно закъснение при управлението на потоците въздушно движение (ATFM), следва да съответстват на валидната за целия Европейски съюз цел за 2014 г., като се има предвид прогнозният трафик за втория референтен период.
(11)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на ефективността на разходите за всяка година от референтния период следва да бъдат представени в реално изражение по стойности от 2009 г. (EUR от 2009 г.), за да се даде възможност, inter alia, за сравняване с показателите от предходния референтен период.
(12)
Очакваното подобряване на ефективността на разходите във втория референтен период следва да бъде измервано спрямо установените разходи за 2014 г., възлизащи на 6242 милиона евро (7) (EUR от 2009 г.). Въз основа на най-новите приети стойности за трафика през 2014 г. (8) стойността по базовата линия за установените единични разходи за аеронавигационно обслужване се очаква да е 58,09 евро (EUR от 2009 г.). По този начин целта за ефективност на разходите е свързана с намаление на единичните разходи с 3,3 % годишно през втория референтен период. Стойността по базовата линия в размер на 58,09 евро (изразена в EUR от 2009 г.) е по-висока от зададената за 2014 г. валидна за целия Европейски съюз цел от 53,92 евро (EUR от 2009 г.), тъй като прогнозното количество на трафика за 2014 г. е по-малко от първоначално прогнозираното в Решение 2011/121/ЕС на Комисията (9).
(13)
Приетите стойности за трафика през втория референтен период са взети от сценария по ниския вариант на най-новата прогноза на STATFOR, публикувана на 30 септември 2013 г., според която годишният ръст на трафика ще възлезе на 1,2 %. Все пак дългият прогнозен период до края на 2019 г. е свързан с известна степен на неопределеност. Ето защо, в контекста на доклада на Комисията до Комитета за единно небе съгласно член 18, параграф 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, Комисията следва до 2016 г. да преразгледа тези приети стойности за трафика в светлината на най-новата налична прогноза на STATFOR. Въз основа на това преразглеждане Комисията може да реши, ако е уместно, да промени валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност за календарните години от 2017 до 2019, в съответствие с посоченото в член 17, параграф 1, буква а) от цитирания регламент.
(14)
Прогнозира се, че референтните установени разходи за втория референтен период ще намаляват средно с 2,1 % годишно.
(15)
Освен валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност следва да бъдат зададени и алармени прагове, при чието надхвърляне да се задействат механизмите за предупреждение, споменати в Регламент (ЕС) № 390/2013.
(16)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 местните цели не е необходимо непременно да съвпадат с валидните за целия Европейски съюз цели. Те трябва да бъдат в съответствие и адекватно да допринасят за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели. Планът за ефективност, който съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 трябва да бъде съставен на равнище функционален блок въздушно пространство, следва да отразява това съответствие и неговия адекватен принос.
(17)
Настоящото решение следва да влезе в сила в деня на неговото публикуване с оглед да се улесни изготвянето на плановете за ефективност съгласно глава II от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
(18)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността
1. По отношение на втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността са зададени в параграфи 2 и 3.
2. Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в областта на управлението на безопасността, упоменати в раздел 1, точка 1.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, се определят, както следва:
а)
не по-късно от 31 декември 2019 г. националните надзорни органи трябва да постигнат поне ниво В (10) за всички управленски цели в областта на безопасността („политика и цели за безопасност“, „управление на рисковете за безопасността“, „осигуряване на безопасност“, „насърчаване на безопасността“ и „култура на безопасност“);
б)
не по-късно от 31 декември 2019 г. доставчиците на навигационно обслужване трябва да постигнат поне ниво Г за управленските цели в следните области: „политика и цели за безопасност“, „управление на рисковете за безопасността“, „осигуряване на безопасност“, „насърчаване на безопасността“, както и поне ниво В за управленската цел „култура на безопасност“.
3. Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в областта на управлението на безопасността, упоменати в раздел 1, точка 1.1, буква б) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, се определят, както следва:
а)
не по-късно от 31 декември 2017 г., както и във всяка следваща година до края на втория референтен период държавите членки трябва чрез своите национални надзорни органи да осигуряват събирането и докладването до EASA на данни за степента на сериозност на събитията във връзка с цялостното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането на поне 80 % от годишно докладваните нарушения, изразяващи се в минимално разделяне и нахлуване на писта, съответно с категории А (сериозни инциденти), Б (големи инциденти) и В (значителни инциденти) (11);
б)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. държавите членки трябва чрез своите национални надзорни органи да осигурят събирането и докладването до EASA на данни за степента на сериозност на събитията във връзка с цялостното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните специфични за УВС събития с категории АА (пълна невъзможност за предоставяне на обслужване по УВД), А (сериозна невъзможност за предоставяне на услуги по УВД), Б (частична невъзможност за предоставяне на услуги по УВД) и В (възможност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по УВД);
в)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. доставчиците на аеронавигационни услуги трябва да докладват на националните надзорни органи за степента на сериозност на събитията във връзка с наземното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните нарушения, изразяващи се в минимално разделяне и нахлуване на писта, с категории А (сериозни инциденти), Б (големи инциденти) и В (значителни инциденти);
г)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. доставчиците на аеронавигационни услуги трябва да докладват на националните надзорни органи за степента на сериозност на събитията във връзка с наземното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните специфични за УВС събития с категории АА (пълна невъзможност за предоставяне на обслужване по УВД), А (сериозна невъзможност за предоставяне на услуги по УВД), Б (частична невъзможност за предоставяне на услуги по УВД) и В (възможност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по УВД).
Член 2
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда
По отношение на втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда са, както следва:
1.
Средна хоризонтална полетна ефективност по маршрута със стойност от поне 2,6 % през 2019 г. за действителната траектория, съгласно съответната дефиниция в раздел 1, точка 2.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
2.
Средна хоризонтална полетна ефективност по маршрута със стойност от поне 4,1 % през 2019 г. за траекторията по полетен план, съгласно съответната дефиниция в раздел 1, точка 2.1, буква б) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
Член 3
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на капацитета
За втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовата за ефективността област на капацитета са: да се постигне за всяка календарна година такова средно закъснение за полет на управлението на потока на въздушното движение (УПВД) по маршрута, както е дефинирано в раздел 1, точка 3.1 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, което да не надхвърля 0,5 минути.
Член 4
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на ефективността на разходите
За втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовата за ефективността област на ефективността на разходите са: да се постигнат по отношение на целия ЕС установени единични разходи за аеронавигационно обслужване по маршрута, както са дефинирани в раздел 1, точка 4.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, в реално изражение (в EUR от 2009 г.) със стойности съответно: 56,64 евро за 2015 г., 54,95 евро за 2016 г., 52,98 евро за 2017 г., 51,00 евро за 2018 г. и 49,10 евро за 2019 г.
Член 5
Приети стойности
Настоящото решение се базира на приетите стойности, посочени в приложението.
Член 6
Алармени прагове
1. В случаите, при които действителният трафик, документиран от Органа за преглед на ефективността, се отклонява от приетите стойности за трафика с поне 10 % за дадена календарна година, може да бъде задействан механизмът за предупреждение на равнище ЕС по член 19, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
2. В случаите, при които действителният трафик, документиран от Органа за преглед на ефективността, се отклонява от прогнозните стойности за трафика, определени в съответния план за ефективност съгласно глава III от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, с поне 10 % за дадена календарна година, може да бъде задействан механизмът за предупреждение на местно равнище по член 19, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 11. marca 2014
o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015-2019
(Besedilo velja za EGP)
(2014/132/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti točke (a) člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se mora vzpostaviti načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in omrežne storitve. Zlasti določa, da mora Komisija sprejeti vseevropske cilje uspešnosti za ključna področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. Dodatna pravila v zvezi s temi cilji so določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 390/2013 (2).
(2)
Zdaj bi bilo treba določiti vseevropske cilje uspešnosti za drugo referenčno obdobje, ki obsega koledarsko obdobje od leta 2015 do vključno leta 2019.
(3)
Komisija je 29. julija 2010 v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 (3) imenovala organ za oceno uspešnosti, ki ji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe in zlasti pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti.
(4)
Za pospešitev sprejetja vseevropskih ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje se je organ za oceno uspešnosti ob podpori Komisije z vsemi deležniki iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 posvetoval o pristopu za določitev vseevropskih ciljev uspešnosti, o postopkih, po katerih naj bi se določili, in o njihovem okvirnem obsegu. To posvetovanje z deležniki je potekalo od 25. januarja 2013 do 3. julija 2013. Na njem je sodeloval Odbor za sektorski dialog, ki je bil ustanovljen v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (4), vsi evropski predstavniški organi strokovnega osebja sektorja civilnega letalstva pa so lahko podali svoje pripombe.
(5)
Organ za oceno uspešnosti je ob upoštevanju posvetovanj z deležniki v poročilu, ki ga je 27. septembra 2013 predstavil Komisiji, predlagal vseevropske cilje uspešnosti. V poročilu so predstavljene predpostavke in utemeljitev, ki so podlaga za predlagane cilje in sestavo skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcionalnih blokov zračnega prostora, umeščenih v podobno delovno in gospodarsko okolje.
(6)
Vseevropski cilji uspešnosti iz tega sklepa so v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013. Pripravljeni so bili ob pomoči organa za oceno uspešnosti. Upoštevana so bila posvetovanja z deležniki ter prispevki upravitelja omrežja, vzpostavljenega s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (6), Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in nacionalnih nadzornih organov. Cilji temeljijo na informacijah, ki sta jih imela Komisija in organ za oceno uspešnosti na voljo do 17. decembra 2013.
(7)
Vseevropski cilji uspešnosti temeljijo na podatkih za države članice, Norveško in Švico.
(8)
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti iz tega sklepa so bili pripravljeni v sodelovanju z EASA. Slednja mora pri sprejemanju sprejemljivih postopkov usklajevanja in navodil v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 dodatno pojasniti opredelitve kategorij orodja za analizo tveganja (RAT), da bi zagotovila usklajeno rabo vseevropskih ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, zlasti v zvezi z opredelitvijo za kategorijo C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa). Z EASA je potekalo tudi posvetovanje o vseevropskih ciljih uspešnosti za druga ključna področja uspešnosti z namenom zagotavljanja skladnosti s prevladujočimi varnostnimi cilji.
(9)
Vseevropske cilje uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja je treba določiti na podlagi ravni uspešnosti, doseženih leta 2012, ki jih je izračunal organ za oceno uspešnosti, in sicer 3,17 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za dejansko pot leta in 5,15 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za zadnji oddani načrt poti leta.
(10)
Za vsako leto v referenčnem obdobju bi se moral vseevropski cilj uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti, ki je izmerjen kot povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM), ujemati z vseevropskim ciljem uspešnosti za leto 2014, pri čemer bi bilo treba upoštevati predviden promet za drugo referenčno obdobje.
(11)
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za vsako leto referenčnega obdobja bi morali biti izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), da bi se med drugim omogočile primerjave ravni uspešnosti v prejšnjem referenčnem obdobju.
(12)
Predvideno izboljšanje stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje bi bilo treba meriti na podlagi določenih stroškov za leto 2014 v višini 6,242 milijarde EUR (7), izraženih v realni vrednosti (osnova EUR2009). Na podlagi zadnjih predpostavk v zvezi s prometom za leto 2014 (8) bi morala biti izhodiščna vrednost za določene stroške na enoto 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009). Tako bi moral cilj stroškovne učinkovitosti v drugem referenčnem obdobju zagotoviti 3,3-odstotno znižanje določenih stroškov na enoto na leto. Izhodiščna vrednost 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009), je višja od vrednosti vseevropskega cilja uspešnosti v višini 53,92 EUR, izražene v realni vrednosti (osnova EUR2009), ki je bila določena za leto 2014, ker je predviden obseg prometa za leto 2014 manjši, kot je bilo sprva predpostavljeno v Sklepu Komisije 2011/121/EU (9).
(13)
Predpostavke v zvezi s prometom za drugo referenčno obdobje izhajajo iz scenarija za slab primer zadnje napovedi službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki je bila objavljena 30. septembra 2013 in v kateri je navedena 1,2-odstotna povprečna letna rast prometa. Vendar je pri dolgoročni napovedi do konca leta 2019 določena stopnja negotovosti. Zato bi morala Komisija do leta 2016 v okviru svojega poročila Odboru za enotno nebo iz člena 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 pregledati te predpostavke v zvezi s prometom glede na zadnjo napoved STATFOR. Na podlagi tega pregleda se lahko Komisija po potrebi odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti za koledarsko obdobje med letoma 2017 in 2019 v skladu s točko (a) člena 17(1) navedene uredbe.
(14)
Ustrezni določeni stroški za drugo referenčno obdobje naj bi se v povprečju znižali za 2,1 % na leto.
(15)
Poleg vseevropskih ciljev uspešnosti bi bilo treba določiti mejne vrednosti opozarjanja, po prekoračitvi katerih se lahko sprožijo mehanizmi za opozarjanje iz Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
(16)
V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 ni nujno, da so lokalni cilji enaki vseevropskim ciljem uspešnosti. Morali bi pa biti združljivi z njimi in k njim ustrezno prispevati. Ta združljivost in ustrezni prispevek bi se morala kazati v načrtu izvedbe, ki ga je treba v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 pripraviti na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.
(17)
Ta sklep bi moral začeti veljati na dan objave z namenom, da se spodbudi priprava načrtov izvedbe v skladu s poglavjem II Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
(18)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno nebo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti
1. Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti za drugo referenčno obdobje se določijo v odstavkih 2 in 3.
2. Vseevropska cilja uspešnosti za učinkovitost obvladovanja varnostnega tveganja iz točke 1.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 sta:
(a)
nacionalni nadzorni organi najpozneje do 31. decembra 2019 za vse cilje upravljanja dosežejo vsaj raven C (10) („varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“, „spodbujanje varnosti“ in „kultura varnosti“);
(b)
izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa najpozneje do 31. decembra 2019 dosežejo vsaj raven D za cilje upravljanja „varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“ in „spodbujanje varnosti“ ter vsaj raven C za cilj upravljanja „kultura varnosti“.
3. Vseevropski cilji uspešnosti za uporabo klasifikacije resnosti iz točke 1.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 so:
(a)
države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov do 31. decembra 2017 in vsako naslednje leto do konca drugega referenčnega obdobja zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT) za klasifikacijo vsaj 80 % primerov izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti) (11);
(b)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa);
(c)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa poročajo nacionalnim nadzornim organom o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z uporabo metodologije orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo najmanj 80 % oziroma 100 % primerov izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti);
(d)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom poročajo o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa).
Člen 2
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja
Vseevropska cilja uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja za drugo referenčno obdobje sta:
1.
povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 2,6 % v letu 2019 za dejansko pot leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013;
2.
povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 4,1 % v letu 2019 za zadnji oddani načrt poti leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013.
Člen 3
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti
Za drugo referenčno obdobje je vseevropski cilj uspešnosti, da za vsako koledarsko leto za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM) na let, kakor je opredeljena v točki 3.1 oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, ne znaša več kot 0,5 minute na let.
Člen 4
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti
Za drugo referenčno obdobje so vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti povprečni določeni stroški na enoto na ravni Unije za preletne navigacijske službe zračnega prometa, kakor so opredeljene v točki 4.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, in izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), in sicer v višini 56,64 EUR za leto 2015, 54,95 EUR za leto 2016, 52,98 EUR za leto 2017, 51,00 EUR za leto 2018 in 49,10 EUR za leto 2019.
Člen 5
Predpostavke
Ta sklep temelji na predpostavkah iz Priloge.
Člen 6
Mejne vrednosti opozarjanja
1. Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predpostavke v zvezi s prometom iz Priloge odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži vseevropski mehanizem za opozarjanje iz člena 19(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
2. Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predvidenega prometa iz načrta izvedbe iz poglavja III Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži lokalni mehanizem za opozarjanje iz člena 19(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 11. marca 2014