РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
SKLEP št. 1093/2012/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 21. novembra 2012
o evropskem letu državljanov (2013)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 21(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Unija temelji na nedeljivih in univerzalnih vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti ter se opira na načela demokracije in pravne države. To so osnovna načela držav članic v družbah, v katerih prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost in enakost med ženskami in moškimi. Vsak državljan Unije ima in bi moral uživati pravice iz Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
(2)
Maastrichtska pogodba je v letu 1993 uvedla pojem državljanstva Unije. Amsterdamska pogodba iz leta 1999 in Lizbonska pogodba iz leta 2009 sta dodatno okrepili pravice, povezane z državljanstvom Unije. Leto 2013 bo obeležilo 20. obletnico uvedbe državljanstva Unije. Točka 12 člena 1 in točka 34 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 9 PEU in člen 20 PDEU) določata, da so vse osebe z državljanstvom ene od držav članic državljani Unije, da se državljanstvo Unije doda nacionalnemu državljanstvu posamezne države članice in ga ne nadomesti ter da državljani Unije uživajo pravice in imajo obveznosti, določene v Pogodbah. V točki 35 člena 2 Lizbonske pogodbe (zdaj člen 21 PDEU) je zapisana pravica državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja.
(3)
Stockholmski program - odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (3), postavlja državljane v središče evropskih politik na področju svobode, varnosti in pravice. Svoje ukrepanje osredotoča na „grajenje Evrope državljanov“, med drugim tudi s spodbujanjem pravic državljanov, zlasti pravice do prostega gibanja, in pravic, ki državljanom Unije omogočajo, da se dejavno vključujejo v demokratično življenje Unije.
(4)
Evropski parlament je Komisijo v svoji Resoluciji z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009-2010) - učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4) pozval, naj leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanov, s čimer bi spodbudila razpravo o državljanstvu Unije, vključno z izrazjem zanj, njegovo vsebino in področjem uporabe, in državljane Unije obvešča o njihovih pravicah, zlasti o novih pravicah, ki jih imajo od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, in o sredstvih, ki so jim na voljo za njihovo uveljavljanje.
(5)
Leto 2013 bi bilo treba razglasiti za evropsko leto državljanov. Evropsko leto državljanov bi bila pravočasna priložnost za krepitev ozaveščenosti širše javnosti o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije. Njegov cilj bi moralo biti tudi izboljšanje ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki izhajajo iz državljanstva Unije, kadar uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v drugi državi članici, na primer kot študenti, delavci, iskalci zaposlitve, prostovoljci, potrošniki, podjetniki, mladi ljudje ali upokojenci. Tako bi moralo biti ozaveščanje geografsko, demografsko in socialno usmerjeno, osredotočati pa bi se moralo tudi na odstranjevanje preostalih ovir za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije. Podano bi moralo biti sporočilo, da tudi sami državljani Unije igrajo pomembno vlogo pri krepitvi teh pravic, s tem ko sodelujejo v civilni družbi in demokratičnem življenju.
(6)
Da bi se državljani Unije lahko premišljeno odločali, ali naj uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja, ni dovolj okrepiti njihove ozaveščenosti o sami pravici. Pomembno je, da so primerno obveščeni tudi o drugih pravicah, ki jim jih zagotavlja pravo Unije v čezmejnih situacijah. Te informacije bi jim tudi omogočale, da uživajo te druge pravice v celoti, če se odločijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja.
(7)
Pravica do prostega gibanja in prebivanja se je vse od uvedbe z Rimsko pogodbo leta 1958 kot ene izmed štirih temeljnih svoboščin izkazala za enega od stebrov pri gradnji notranjega trga, ki koristi gospodarstvom držav članic in posameznim državljanom Unije.
(8)
Pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic državljani Unije cenijo kot eno bistvenih individualnih pravic, ki so vezane na državljanstvo Unije. Pravica kot taka izkazuje in spodbuja boljše razumevanje vrednosti evropske integracije ter sodelovanja državljanov pri oblikovanju Unije.
(9)
Kljub dejstvu, da je pravica do prostega gibanja in prebivanja trdno zasidrana v primarnem pravu Unije in znatno razvita v njenem sekundarnem pravu, še vedno obstaja vrzel med veljavnimi pravnimi predpisi in resničnostjo, s katero se spopadajo državljani, kadar želijo uveljaviti te pravice v praksi. Poleg negotovosti glede prednosti, ki jih omogoča mobilnost, državljani Unije izpostavljajo preštevilne praktične ovire za življenje in delo v drugi državi članici.
(10)
Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU iz leta 2010 z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“ obravnavala glavne ovire, s katerimi se državljani še vedno srečujejo v vsakdanjem življenju, kadar skušajo zlasti v čezmejnih situacijah uveljavljati svoje pravice, ki jih imajo kot državljani Unije, ter določila 25 konkretnih ukrepov za odpravo teh ovir. Ena izmed opredeljenih ovir je bilo pomanjkanje informacij. Komisija je v svojem poročilu ugotovila, da državljani Unije ne morejo uživati svojih pravic, ker se jih ne zavedajo, ter napovedala, da namerava okrepiti razširjanje informacij za državljane Unije glede njihovih pravic, zlasti glede pravice do prostega gibanja.
(11)
PEU in PDEU dajeta vsakemu državljanu Unije pravico, da se prosto giblje in prebiva na ozemlju držav članic; pravico, da voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici, kjer prebiva, in sicer pod enakimi pogoji kot državljani te države članice; pravico, da ga na ozemlju tretje države, kjer država članica, katere državljan je, nima predstavništva, ščitijo diplomatski in konzularni organi katere koli države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane te države članice; pravico naslavljati peticije na Evropski parlament; pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic; pravico naslavljati institucije Unije; in druge pravice na različnih področij, kot so prost pretok blaga in storitev, varstvo potrošnikov in zaščita javnega zdravja, enake možnosti in enaka obravnava ter dostop do zaposlitve in socialnega varstva.
(12)
Lizbonska pogodba je uvedla nove pravice, zlasti državljansko pobudo, ki je določena v točki 12 člena 1 in točki 37 člena 2 te pogodbe (člen 11 PEU in člen 24 PDEU) in ki omogoča, da lahko vsaj milijon državljanov iz znatnega števila držav članic pozove Komisijo, naj predstavi predlog na katerem koli področju pristojnosti Unije, tako da so lahko državljani tudi dejavno udeleženi v političnem življenju Unije in neposredno sooblikujejo razvoj prava Unije (5).
(13)
Evropski parlament že od prvih neposrednih volitev leta 1979 deluje kot neposredni vmesni člen med državljani in Unijo. S svojimi poslanci ima ključno vlogo pri obveščanju o pravicah in prednostih državljanstva Unije, pri postavljanju interesov državljanov Unije med oblikovanjem politike v ospredje ter pri spodbujanju dejavnega sodelovanja državljanov Unije. Ozaveščanje o pravicah državljanov Unije, enakosti med spoloma, udeležbi žensk in moških v demokratičnem življenju Unije, vključno z njihovo volilno pravico, tako v vlogi volivcev kot tudi kandidatov, v državi članici, kjer prebivajo, in o področjih, na katerih ima Evropski parlament pristojnosti v zakonodajnem postopku, je pomembno tudi v luči volitev v Evropski parlament leta 2014. Učinke takih ukrepov za boljšo ozaveščenost bi bilo treba dodatno okrepiti s tesnim usklajevanjem in uporabo sinergij z ustreznimi ukrepi institucij Unije, zlasti Evropskega parlamenta, evropskih političnih strank in fundacij ter držav članic med pripravami na te volitve.
(14)
Državljani Unije, ki se odločajo o morebitnem uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja, bi morali biti poleg tega na podlagi predpisov Unije o koordinaciji sistemov socialne varnosti obveščeni o pravicah do pridobitve ali ohranitve pravic socialne varnosti, tudi tistih pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. Ti predpisi jim zagotavljajo, da pri gibanju znotraj Unije ne bodo izgubili pravic socialne varnosti. Poleg tega morajo biti obveščeni o priznavanju njihovih izobraževalnih, akademskih in poklicnih kvalifikacij ter o socialnih in državljanskih kompetencah, ki so del evropskega okvira „ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje“ (6) in jim lahko omogočijo polno udeležbo v državljanskem življenju in uveljavljanje pravic, ki jih imajo na podlagi prava Unije.
(15)
Državljani Unije bi morali biti tudi bolje obveščeni o pravicah, ki jih imajo kot potniki katerega koli prevoznega sredstva v Uniji ter kot potrošniki v drugih državah članicah. Če so državljani Unije prepričani, da so njihove potrošniške pravice učinkovito zaščitene, bodo lahko prispevali k razvoju trga blaga in storitev v Uniji, ki bo tako učinkoviteje uresničil vse svoje zmožnosti v korist državljanov. Podobno bi morali biti državljani bolje obveščeni o predpisih glede splošne varnosti proizvodov in tržnega nadzora, da se bodo lahko zavedali, kako so zaščiteni njihovo zdravje in njihove pravice v Uniji, zlasti pri nevarnostih ali tveganjih, ki jih kot posamezniki ne morejo obvladati. Poleg tega je pomembno okrepiti ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do čezmejnega zdravstvenega varstva in spremljajočih ukrepih, kot sta e-zdravje in telemedicina, kar jim bo omogočilo celovito koriščenje varnega in kakovostnega zdravstvenega varstva v drugih državah članicah.
(16)
Cilj tega sklepa je prispevati k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, saj je omogočanje prostega gibanja oseb in povečanje mobilnosti delavcev pomemben način za odpravljanje posledic demografskih sprememb na trgu dela ter povečanje zaposljivosti ljudi in konkurenčnosti evropske industrije. Dolgoročni cilj tega sklepa je prav tako podpreti raziskave in inovacije v Uniji glede na sedanje zaskrbljujoče visoke stopnje brezposelnosti v določenih državah članicah.
(17)
Informacijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, organizirane v okviru evropskega leta državljanov, bi morale upoštevati tudi potrebe nekaterih posebnih in ranljivih skupin. Informacije bi morale biti brezplačne in dostopne v vseh uradnih jezikih Unije. Posredovati bi jih bilo treba v preprostem jeziku in v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi, mediji, civilno družbo in nevladnimi organizacijami. Te različne zainteresirane strani bi lahko predvidele pobude, kot so tekmovanja v pisanju esejev in izdelava akcijskih načrtov ter učbenikov, spletni forumi in kampanje v šolah in na univerzah.
(18)
Dejavna vloga državljanov Unije in združenj, ki jih zastopajo, je bistvena za delovanje Unije. Člena 10 in 11 PEU poudarjata pomen participativne demokracije v vseh njenih vidikih ter vlogo državljanov in združenj, ki jih predstavljajo, pri izražanju in izmenjavi mnenj o vseh področij delovanja Unije. Institucije Unije bi morale z odprtim, preglednim in rednim dialogom s civilno družbo spodbujati k dejavni demokratični udeležbi v procesu odločanja, da se zagotovita skladnost in preglednost ukrepov Unije. Dejavno udeležbo državljanov Unije bi bilo treba omogočati tudi z dostopom do dokumentov in informacij ter dobrim upravljanjem in dobro upravo.
(19)
Izobraževalna politika ima pomembno vlogo pri obveščanju državljanov, zlasti mladih ljudi, o zasnovi državljanstva Unije in z njim povezanih pravicah. Podpira lahko tudi spodbujanje večjezičnosti ter mobilnosti študentov, učiteljev, oseb, ki se poklicno usposabljajo, in vodij njihovega usposabljanja ter krepitev družbenih in državljanskih kompetenc v skladu z evropskim okvirom o „ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje“, kar jim lahko omogoči polno udeležbo v državljanskem življenju in celovito uveljavljanje pravic, ki jih imajo po pravu Unije. Obstajati bi morala možnost za izvedbo posebnih ukrepov za ozaveščanje glede možnosti za prostovoljstvo, študij v tujini, opravljanje pripravništva v drugi državi članici ali sodelovanje v programih Unije za izmenjave v izobraževanju.
(20)
Evropsko leto državljanov bo zaznamovalo Poročilo Komisije o državljanstvu EU v letu 2013, v katerem bodo predstavljene podrobnosti napredka, doseženega od Poročila o državljanstvu EU v letu 2010, in predlagani nadaljnji ukrepi za odpravo ovir, ki državljanom Unije še vedno preprečujejo, da bi uveljavljali svoje pravice. Na podlagi tega poročila bo Svetu omogočeno, da lahko sprejme predpise za okrepitev ali dopolnitev pravic, povezanih z državljanstvom Unije.
(21)
Državljane Unije bi bilo treba obvestiti tudi o večjezičnem spletnem portalu Tvoja Evropa, ki je enotna informacijska točka za področje pravic državljanov in podjetij v Uniji.
(22)
Informacijski centri Europe Direct bi morali kot lokalni vmesnik med Unijo in njenimi državljani delovati v tesnem partnerstvu z Evropskim parlamentom pri kampanjah ozaveščanja, in sicer z lajšanjem razprave o Uniji na lokalni in regionalni ravni, posredovanjem in distribucijo informacijskega gradiva javnosti ter omogočanjem pošiljanja povratnih informacij institucijam Unije.
(23)
Vse pobude, uvedene za namene in v okviru evropskega leta državljanov, bi morale imeti za cilj povečanje vzajemnega razumevanja med državljani Unije, institucijami Unije in državami članicami. To vključuje tudi izboljšanje ozaveščenosti o pravicah državljanov med zaposlenimi v javnih organih, bodisi na ravni Unije bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.
(24)
Od ustanovitve leta 1949 ima Svet Evrope vodilno vlogo na področju izobraževanja in kulture, tako da spodbuja in vzpostavlja evropska kulturna omrežja ter medkulturni dialog in spodbuja jezikovno raznolikost. Zato bi morala Unija razviti sinergije z delom Sveta Evrope na tem področju, kar zadeva evropsko leto državljanov.
(25)
Za krepitev ozaveščenosti državljanov o pravicah, ki jih imajo kot državljani Unije, so odgovorne predvsem države članice. To vključuje zagotavljanje informacij o Uniji in ciljno poročanje o dejavnostih vseh institucij Unije. Ukrepanje na ravni Unije dopolnjuje in nadgrajuje ukrepe na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, kot je bilo poudarjeno v politični izjavi „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“, ki so jo 22. oktobra 2008 podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija (7). Institucije Unije in države članice bi morale okrepiti sodelovanje z mediji in se zavezati, da jim bodo zagotavljale kakovostne informacije o Uniji.
(26)
Za čim večjo učinkovitost in uspešnost dejavnosti, predvidenih za evropsko leto državljanov, je pomembno v letu 2012 izvesti vrsto pripravljalnih ukrepov v skladu s členom 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (finančna uredba).
(27)
Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter potrebne ukrepe za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9) in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11).
(28)
Druge dejavnosti, ki se ne financirajo iz proračuna evropskega leta državljanov, se lahko financirajo s sredstvi Unije iz obstoječih programov ali strukturnih skladov Unije, zlasti s programom „Evropa za državljane“ za obdobje 2007-2013 in posebnim programom za obdobje 2007-2013 „Temeljne pravice in državljanstvo“ kot delom splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“, programom „Vseživljenjsko učenje“, ki vključuje program Erasmus, pobudo „Mladi in mobilnost“ ter programom „MEDIA“.
(29)
V korist prihodnjih evropskih let bi bilo treba pripraviti temeljito oceno ukrepov, izvedenih v okviru evropskega leta državljanov. Tako poročilo bi moralo vključevati zamisli in najboljšo prakso za prihodnje ukrepe, povezane s čim bolj učinkovito pomočjo in vključevanjem državljanov, pri čemer bi se po možnosti oprlo na primerljive količinske podatke, pridobljene iz evropskega leta državljanov.
(30)
Ker ciljev evropskega leta državljanov, in sicer okrepiti ozaveščenost in znanje o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije, da se državljanom omogoči, da v celoti uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, in v tem okviru tudi spodbuditi uživanje ostalih pravic, povezanih z državljanstvom Unije, s strani državljanov Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj so za to potrebna večstranska partnerstva, mednarodna izmenjava informacij ter ozaveščanje in širjenje dobre prakse po vsej Uniji, in ker se te cilje zaradi obsega evropskega leta državljanov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vsebina
Leto 2013 se razglasi za „evropsko leto državljanov“.
Člen 2
Cilji
1. Splošni cilj evropskega leta državljanov je okrepiti ozaveščenost in znanje o pravicah in dolžnostih, povezanih z državljanstvom Unije, da se državljanom omogoči, da v celoti uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Evropsko leto državljanov v tem okviru spodbuja tudi uživanje ostalih pravic, povezanih z državljanstvom Unije, s strani državljanov Unije.
2. Na podlagi odstavka 1 so posebni cilji evropskega leta državljanov naslednji:
(a)
izboljšati ozaveščenost državljanov Unije o njihovih pravicah do prostega gibanja in prebivanja v Uniji ter v tem okviru o vseh drugih pravicah, ki jih imajo državljani Unije brez diskriminacije, vključno s pravico, da volijo na lokalnih in evropskih volitvah v državi članici, kjer prebivajo;
(b)
izboljšati ozaveščenost med državljani Unije, tudi mladimi, o tem, kako jim lahko pravice Unije konkretno koristijo, pa tudi o politikah in programih, ki obstajajo v podporo uveljavljanju teh pravic;
(c)
spodbuditi razpravo o učinkih pravice do prostega gibanja in prebivanja kot neodtujljivega vidika državljanstva Unije ter s tem povezanih možnostih, z namenom spodbujanja in krepitve dejavne državljanske in demokratične udeležbe državljanov Unije, zlasti v državljanskih forumih, ki obravnavajo politike Unije, in na volitvah v Evropski parlament, s čimer se krepi socialna kohezija, kulturna raznolikost, solidarnost, enakost med ženskami in moškimi, medsebojno spoštovanje in občutek skupne evropske identitete med državljani Unije na podlagi temeljnih vrednot Unije iz PEU in PDEU ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
Člen 3
Zadevne pobude
1. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, lahko vključujejo naslednje pobude, organizirane na ravni Unije ter nacionalni, regionalni ali lokalni ravni:
(a)
informacijske, medijske in izobraževalne kampanje ter kampanje za krepitev ozaveščenosti, namenjene najširši javnosti in posebnim skupinam;
(b)
izmenjave informacij ter izkušenj in dobrih praks med organi Unije, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi javnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe;
(c)
konference, predstavitve - tudi prek interneta - in druge prireditve za spodbujanje razprave ter krepitev ozaveščenosti o pomenu in koristih pravice do prostega gibanja in prebivanja ter na splošno o pojmu državljanstva Unije in pravicah, ki so z njim povezane;
(d)
uporabo obstoječih večjezičnih participativnih orodij za spodbujanje dejavne udeležbe organizacij civilne družbe in državljanov v evropskem letu državljanov, vključno z instrumenti neposredne demokracije, kot so državljanska pobuda in javna posvetovanja;
(e)
krepitev vloge in prepoznavnosti obstoječih orodij za obveščanje državljanov, vključno s sodobnimi orodji informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so večjezični informacijski centri Europe Direct in spletni portal Tvoja Evropa, kot ključnih elementov za „enotno informacijsko okence“ v zvezi s pravicami državljanov Unije;
(f)
krepitev vloge in prepoznavnosti orodij za reševanje problemov, kot je SOLVIT, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije;
(g)
zagotavljanje informacij državljanom Unije o Odboru za peticije Evropskega parlamenta in Evropskem varuhu človekovih pravic, da se jim omogoči boljša uporaba in zaščita njihovih pravic po pravu Unije, in
(h)
promocijo poročila o državljanstvu EU, ki bi temeljilo na poglobljeni razpravi ter aktivnih prispevkih državljanov in zainteresiranih strani in ki bi opredelilo nadaljnje ovire, ki državljanom Unije preprečujejo, da bi v celoti uveljavljali pravice iz državljanstva Unije, ter spodbujalo ustrezne strategije za odstranitev teh ovir.
2. Podrobnosti o pobudah iz odstavka 1 so navedene v Prilogi.
3. Komisija in države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki bi lahko prispevale k ciljem evropskega leta državljanov, določenim v členu 2, ter dovolijo, da se ime evropskega leta državljanov uporablja pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k doseganju teh ciljev.
4. Pri pobudah, ki se organizirajo v okviru evropskega leta državljanov, se pozornost nameni opredelitvi ovir, ki jih imajo državljani Unije pri uveljavljanju pravic, ter spodbujanju primernih načinov in strategij za odpravo teh ovir, pa tudi podpori medkulturnega razumevanja diskriminacije in boju proti njej. Zato se ustvarjajo sinergije med temi pobudami ter obstoječimi orodji in programi na področju temeljnih pravic, pravic državljanov, zaposlovanja ter socialnih zadev, izobraževanja in kulture.
Člen 4
Usklajevanje in izvajanje na ravni Unije
1. Komisija tesno sodeluje z državami članicami, Evropskim parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, pa tudi z lokalnimi in regionalnimi organi ter z organi in združenji, ki zastopajo lokalne in regionalne interese.
2. Komisija organizira srečanja predstavnikov evropskih organizacij ali organizacij civilne družbe ali organov, ki so dejavni na področju državljanstva in ki branijo pravice državljanov ali podpirajo izobraževanje in kulturo, in drugih zainteresiranih strani za pomoč Komisiji pri izvajanju evropskega leta državljanov na ravni Unije.
3. Komisija si prizadeva izkoristiti morebitne sinergije med različnimi tematskimi evropskimi leti z ovrednotenjem dosežkov, spremljanjem trajnih vrzeli in po potrebi zagotavljanjem statističnih podatkov, da bi tako zagotovila učinkovito izvajanje ciljev evropskih let.
4. Komisija ta sklep izvede na ravni Unije.
Člen 5
Finančne določbe
1. Ukrepi iz dela A Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, so podlaga za dodelitev javnega naročila ali donacij, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.
2. Ukrepi iz dela B Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Unije.
Člen 6
Mednarodno sodelovanje
Komisija lahko za namen evropskega leta državljanov sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope.
Člen 7
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Komisija lahko v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preglede in preverjanja na kraju samem na podlagi tega sklepa. Preiskave po potrebi izvede Evropski urad za boj proti goljufijam v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999.
2. Pri ukrepih Unije, financiranih na podlagi tega sklepa, pojem nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršenje določb zakonodaje Unije ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, in ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivala na splošni proračun Unije.
3. Komisija zmanjša, zaustavi ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb tega sklepa ali posameznega sklepa ali pogodbe o dodelitvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep močno spremenil, ne da bi bila Komisiji poslana vloga za odobritev spremembe, sprememba pa ni skladna z značilnostmi ali izvedbenimi pogoji ukrepa.
4. Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.
5. Vsak neupravičeno izplačan znesek se vrne Komisiji. Zneskom, ki niso vrnjeni pravočasno, se prištejejo zamudne obresti v skladu s pogoji iz finančne uredbe.
Člen 8
Spremljanje in ocenjevanje
Komisija do 31. decembra 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud iz tega sklepa. To poročilo je podlaga prihodnjim politikam, ukrepom in dejavnostim Unije na tem področju. Glede na izkušnje z evropskim letom državljanov se v poročilu predstavijo tudi zamisli in najboljša praksa za boljše obveščanje državljanov o njihovih pravicah tudi po koncu evropskega leta državljanov.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 10
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 21. novembra 2012