РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1253/2014 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2014 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на вентилационни агрегати
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО свързаните с енергопотреблението продукти, представляващи значителен обем на продажби и търговия и имащи съществено въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и голям потенциал за подобрение по отношение на въздействието си върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи, следва да бъдат обхванати от мярка за прилагане или мярка за саморегулиране по отношение на изискванията за екопроектиране.
(2)
Комисията оцени техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационните агрегати. Оценката показа, че вентилационните агрегати се пускат на пазара на Съюза в големи количества. Енергопотреблението на етапа на използване е най-значителният екологичен аспект на вентилационните агрегати, предоставящ значителен потенциал за рентабилни енергийни спестявания и намаляване на емисиите на парникови газове.
(3)
Вентилаторите са важна част от вентилационните агрегати. Общите минимални изисквания за енергийна ефективност за вентилатори са определени в Регламент (ЕС) № 327/2011 на Комисията (2). Енергопотреблението за вентилационните функции на вентилаторите, които са част от вентилационни агрегати, е обхванато от минималните изисквания за енергийните характеристики в посочения регламент, но много вентилационни агрегати използват вентилатори, които не са обхванати от него. Следователно е необходимо да се въведат мерки за прилагане за вентилационните агрегати.
(4)
Следва да се направи разлика между мерките, приложими за вентилационни агрегати за жилищни помещения, и онези, приложими за вентилационни агрегати за нежилищни помещения, въз основа на техния индивидуален дебит на въздушния поток, тъй като на практика се използват две различни групи от стандарти за измерване.
(5)
Малките вентилационни агрегати с входяща електрическа мощност по-малка от 30 W на въздушен поток следва да бъдат освободени от изискванията на настоящия регламент с изключение на изискванията за информация. Тези агрегати са проектирани за много различни приложения, предимно за периодично използване и само за допълнителни функции, например в бани. Тяхното включване би представлявало значителна административна тежест от гледна точка на надзора на пазара поради големите обеми на продажбите, като същевременно се допринася само за малък дял от потенциала за енергоспестяване. Като се има предвид обаче, че те предлагат сходни функционални възможности като други вентилационни агрегати, евентуалното им включване следва по подобен начин да бъде разгледано при прегледа на настоящия регламент. Освен това, вентилационните агрегати, специално проектирани да работят изключително при аварийни ситуации или при изключителни или опасни условия, следва също да бъдат изключени, тъй като те се използват рядко и за кратко време. В освобождаванията също се пояснява, че многофункционалните агрегати, които се използват предимно за отопление или климатизация и кухненските абсорбатори са изключени. Комисията извърши подготвителни проучвания за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационни агрегати за жилищни и нежилищни помещения. Проучванията бяха проведени съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността.
(6)
Главният екологичен параметър на обхванатите продукти, който бе определен като най-важен за целите на настоящия регламент, е енергопотреблението на етапа на използване. Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 77,6 TWh в Съюза за 2010 г. В същото време тези продукти спестяват 2 570 PJ от енергията за отопление. Сумарно, при използване на коефициент на преобразуване на първичната енергия от 2,5 за електроенергията, енергийният баланс е 1 872 PJ енергоспестяване на първична енергия през 2010 г. Без специални мерки сумарното енергоспестяване се очаква да нарасне на 2 829 PJ през 2025 г.
(7)
Подготвителните проучвания показват, че енергопотреблението на продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалено. Комбинираното въздействие на изискванията за екопроектиране, определени в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 1254/2014 на Комисията (3), се очаква да доведе до сумарно увеличение на енергоспестяването с 1 300 PJ (45 %) до ниво от 4 130 PJ през 2025 г.
(8)
Предварителните проучвания показват, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО, тъй като енергопотреблението на вентилационните агрегати на етапа на използване е най-важният екологичен аспект.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. При определяне на момента за въвеждане следва да се вземе предвид въздействието върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се гарантира, че екологичните показатели на вентилационните агрегати се подобряват без ненужно забавяне.
(10)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4).
(11)
Базовите стойности за сравнение за наличните понастоящем видове вентилационни агрегати с висока енергийна ефективност следва да бъдат определени в мярката за прилагане въз основа на информацията, събрана по време на подготовката на мярката, с цел производителите да могат да използват тази оценка, за да оценят алтернативните проектни решения и постигнатите екологични параметри на продукта спрямо базовите стойности за сравнение. Това ще допринесе за осигуряването на широко разпространение на леснодостъпна информация, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия и много малките фирми, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на енергопотреблението.
(12)
Бе проведена консултация с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент се прилага за вентилационните агрегати и определя изисквания за екопроектиране за пускането им на пазара или пускането им в действие.
2. Настоящият регламент не се прилага за вентилационни агрегати, които:
а)
са еднопосочни (смукателни или нагнетителни) с входяща електрическа мощност, по-ниска от 30 W, с изключение на изискванията за информация;
б)
са двупосочни с обща входяща електрическа мощност на вентилаторите, по-ниска от 30 W на въздушен поток, с изключение на изискванията за информация;
в)
са осови или центробежни вентилатори, оборудвани само с корпус по смисъла на Регламент (ЕС) № 327/2011;
г)
са специално предназначени за работа в потенциално експлозивна атмосфера, както е определена в Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
са специално предназначени за работа изключително при аварийни обстоятелства, за кратки периоди от време и които съответстват на основните изисквания към строежите по отношение на безопасността в случай на пожар, както са определени в Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6);
е)
са специално предназначени за работа изключително:
i)
там, където работните температури на пренасяния въздух са по-високи от 100 °C;
ii)
там, където температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, е по-висока от 65 °C;
iii)
там, където температурата на пренасяния въздух или температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, са по-ниски от - 40 °C;
iv)
там, където захранващото напрежение надвишава 1 000 V АС (променлив ток) или 1 500 V DC (постоянен ток);
v)
в токсични, силно корозионни или огнеопасни среди, или в среди с абразивни вещества;
ж)
съдържат топлообменник и термопомпа за оползотворяване на топлината или позволяват пренасяне или извличане на топлина в допълнение към извършваните от системата за оползотворяване на топлината с изключение на пренасянето на топлина за предпазване от замръзване или разскрежаване;
з)
се класифицират като битови абсорбатори, обхванати от Регламент (ЕС) № 66/2014 (7) относно кухненските уреди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„вентилационен агрегат (ВА)“ означава захранвано с електроенергия устройство, оборудвано с поне едно витло, един двигател и корпус и предназначено да заменя използвания въздух с пресен въздух в сграда или част от сграда;
2)
„вентилационен агрегат за жилищни помещения“ (ВАЖ) означава вентилационен агрегат, за който:
а)
максималният дебит не надвишава 250 m3/h;
б)
максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h и производителят е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
3)
„вентилационен агрегат за нежилищни помещения“ (ВАНЖ) означава вентилационен агрегат с максимален дебит на вентилационния агрегат, надвишаващ 250 m3/h, а когато максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h, производителят не е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
4)
„максимален дебит“ е обявената максимална стойност на обемния дебит на въздушния поток на вентилационния агрегат, който може да се постигне с вградения или отделния доставен заедно с него регулатор при стандартни атмосферни условия (20 °C) и 101 325 Pa, когато агрегатът е монтиран изцяло (например включително почистващите филтри) и в съответствие с инструкциите на производителя, за ВАЖ с въздухопровод максималният дебит се отнася за въздушния поток при 100 Pa разлика на външното статично налягане, а за ВАЖ без въздухопровод - за въздушния поток при най-ниската постижима разлика в пълното налягане по избор от масив от стойности - 10 (минимум) -20-50-100-150-200-250 Рa, в зависимост от това коя от тях е равна или непосредствено под измерената стойност за разликата в налягането;
5)
„еднопосочен вентилационен агрегат“ (ЕВА) означава вентилационен агрегат, които генерира въздушен поток само в една посока - отвътре навън към околната среда (смукателен) или от околната среда към вътрешността (нагнетителен), когато механично генерираният въздушен поток е балансиран чрез механизъм за естествено подаване или отвеждане на въздух;
6)
„двупосочен вентилационен агрегат“ (ДВА) означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток между околната среда навън и вътрешността на сграда и е оборудван със смукателни и нагнетителни вентилатори.
7)
„еквивалентен модел на вентилационен агрегат“ означава вентилационен агрегат със същите технически характеристики съгласно приложимите изисквания за продуктова информация, но който е пуснат на пазара като различен модел на вентилационен агрегат от същия производител, упълномощен представител или вносител.
Допълнителни определения за целите на приложения II - IX са дадени в приложение I.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. От 1 януари 2016 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 1.
2. От 1 януари 2016 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 1.
3. От 1 януари 2018 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 2.
4. От 1 януари 2018 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 2.
Член 4
Изисквания за предоставяне на информация
1. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение IV.
2. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАНЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение V.
Член 5
Оценяване на съответствието
1. Производителите на вентилационни агрегати извършват оценяването на съответствието, установено в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, като използват системата за вътрешен контрол на проектирането, определена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, определена в приложение V към същата директива.
За целите на оценяването на съответствието на ВАЖ изчислението във връзка със изискването към специфичното енергопотребление се извършва в съответствие с приложение VIII към настоящия регламент.
За целите на оценяването на съответствието на ВАНЖ измерванията и изчисленията във връзка със специфичните изисквания за екопроектиране се извършват в съответствие с приложение IX към настоящия регламент.
2. Техническата документация, изготвена в съответствие с приложение IV към Директива 2009/125/ЕО, съдържа копие на продуктовата информация, определена в приложения IV и V към настоящия регламент.
Когато информацията, включена в техническата документация за конкретен модел вентилационен агрегат, е била получена чрез изчисление въз основа на проект или чрез екстраполация от други вентилационни агрегати, или и двете, техническата документация съдържа следната информация:
а)
подробности за тези изчисления или екстраполации или и двете;
б)
подробности за изпитванията, извършени от производителите, за да проверят точността на изчисленията и екстраполациите;
в)
списък на всички други модели вентилационни агрегати, за които посочената в техническата документация информация е получена по същия начин;
г)
списък на еквивалентните модели вентилационни агрегати.
Член 6
Процедура за проверка с цел надзор на пазара
Органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, определена в приложение VI, когато осъществяват надзор на пазара по член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да гарантират съответствието с изискванията, определени за ВАЖ в приложение II към настоящия регламент и за ВАНЖ в приложение III към настоящия регламент.
Член 7
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение, посочени в точка 2 на част 3 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО и приложими за вентилационните агрегати, са определени в приложение VII към настоящия регламент.
Член 8
Преразглеждане
Комисията оценява необходимостта от определяне на изисквания за стойностите на изпускане на въздух с оглед на техническия напредък и представя резултатите от тази оценка на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2017 г.
Комисията преразглежда настоящия регламент с оглед на техническия напредък и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2020 г.
Преразглеждането включва оценка на следното:
а)
евентуалното разширяване на обхвата на настоящия регламент, така че да обхване еднопосочни агрегати с входяща електрическа мощност под 30 W и двупосочни агрегати с обща входяща електрическа мощност за вентилаторите под 30 W на въздушен поток;
б)
допустимите отклонения при проверка, определени в приложение VI;
в)
доколко е целесъобразно да се вземе предвид въздействието на енергоикономичните филтри върху енергийната ефективност;
г)
необходимостта да се определи допълнителна степен с по-строги изисквания за екопроектиране.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2014 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1253/2014
z dne 7. julija 2014
o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo prezračevalnih enot
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Direktivo 2009/125/ES se izdelki, povezani z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje v Uniji in pomenijo veliko možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov, zajamejo v izvedbene ali samoregulacijske ukrepe v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo.
(2)
Komisija je ocenila tehnične, okoljske in gospodarske vidike prezračevalnih enot. Ocena je pokazala, da se prezračevalne enote dajejo na trg Unije v velikih količinah. Poraba energije v času uporabe je najpomembnejši okoljski vidik prezračevalnih enot in predstavlja veliko priložnost za stroškovno učinkovite prihranke energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
(3)
Ventilatorji so pomemben del prezračevalnih enot. Splošne minimalne zahteve za energijsko učinkovitost ventilatorjev so določene v Uredbi Komisije (EU) št. 327/2011 (2). Minimalne zahteve za energijsko učinkovitost navedene uredbe zajemajo porabo energije prezračevalnih funkcij ventilatorjev, ki so del prezračevalnih enot, mnoge prezračevalne enote pa uporabljajo ventilatorje, ki jih navedena uredba ne zajema. Zaradi tega je pomembno, da se uvedejo izvedbeni ukrepi za prezračevalne enote.
(4)
Razlikovati bi bilo treba med ukrepi, ki veljajo za stanovanjske prezračevalne enote, in tistimi, ki veljajo za nestanovanjske prezračevalne enote, in sicer na podlagi posameznih stopenj pretoka zraka, saj se v praksi uporabljata dva različna sklopa merilnih standardov.
(5)
Majhne prezračevalne enote z električno vhodno močjo, manjšo od 30 W na tok zraka, bi bilo treba izvzeti iz zahtev te uredbe, razen iz zahtev za navajanje podatkov. Te enote so zasnovane za različne vrste uporabe in večinoma delujejo prekinjeno, saj je njihova funkcija le dopolnilna, kot na primer v kopalnicah. Vključitev teh enot bi povzročila precejšnjo upravno obremenitev na področju tržnega nadzora zaradi velikega števila prodanih izdelkov, k prihranku energije pa bi prispevala le malo. Toda z upoštevanjem, da so njihove funkcije podobne drugim prezračevalnim enotam, bi bilo treba njihovo možno vključitev prav tako obravnavati pri pregledu te uredbe. Poleg tega bi bilo treba izvzeti tudi prezračevalne enote, posebej zasnovane za uporabo v nujnih primerih ali izjemnih ali nevarnih okoljih, saj se uporabljajo redko in kratek čas. Izjeme tudi pojasnjujejo, da so večfunkcijske enote, ki predvsem ogrevajo ali hladijo, in kuhinjske nape izvzete. Komisija je izvedla pripravljalne študije za analizo tehničnih, okoljskih in gospodarskih vidikov stanovanjskih in nestanovanjskih prezračevalnih enot. Študije so bile pripravljene skupaj z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti.
(6)
Ugotovljeno je bilo, da je za namene te uredbe najpomembnejši okoljski parameter analiziranih izdelkov poraba energije v času uporabe. Letna poraba električne energije pri izdelkih iz te uredbe je bila v Uniji v letu 2010 ocenjena na 77,6 TWh. Izdelki pa v istem času prihranijo 2 570 PJ energije zaradi ogrevanja prostora. Z uporabo pretvorbenega količnika 2,5 za pretvorbo električne energije v primarno energijo to v energijski bilanci pomeni 1 872 PJ skupne privarčevane primarne energije v letu 2010. Brez posebnih ukrepov naj bi skupna privarčevana energija leta 2025 predvidoma narasla na 2 829 PJ.
(7)
Pripravljalne študije kažejo, da je mogoče porabo energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjšati. Pričakovana posledica skupnega učinka zahtev za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1254/2014 (3) je skupen porast prihrankov v višini 1 300 PJ (45 %) do ravni v višini 4 130 PJ leta 2025.
(8)
Pripravljalne študije kažejo, da zahteve v zvezi z drugimi parametri za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj je pri prezračevalnih enotah daleč najpomembnejši okoljski parameter poraba energije v času uporabe.
(9)
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo bi bilo treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov, ki so predmet te uredbe. Časovno obdobje bi moralo biti takšno, da bi se upoštevale stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, hkrati pa bi se zagotovilo izboljšanje okoljske učinkovitosti prezračevalnih enot brez nepotrebnih zamud.
(10)
Parametre izdelkov bi bilo treba izmeriti in izračunati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi metodami, ki upoštevajo najsodobnejše priznane merilne in računske metode ter harmonizirane standarde, če so na voljo, ki jih sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo na zahtevo Komisije, v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
(11)
Ciljne vrednosti za trenutno razpoložljive vrste prezračevalnih enot z visoko energijsko učinkovitostjo bi bilo treba določiti v izvedbenem ukrepu na podlagi informacij, zbranih med pripravo ukrepa, tako da proizvajalci lahko sledijo oceni ter vrednotijo alternativne zasnove in doseženo okoljsko učinkovitost izdelka glede na ciljne vrednosti. To bo pripomoglo k zagotavljanju široke razpoložljivosti in preprostega dostopa do informacij, in sicer zlasti malim, srednje velikim in zelo majhnim podjetjem, kar dodatno olajšuje integracijo najboljših razvojnih tehnologij in razvoj učinkovitejših izdelkov za zmanjšanje porabe energije.
(12)
Opravljeno je bilo posvetovanje s Posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES.
(13)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina in področje uporabe
1. Ta uredba se uporablja za prezračevalne enote in določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje enot na trg ali v uporabo.
2. Ta uredba se ne uporablja za prezračevalne enote, ki:
(a)
so enosmerne (odvodne ali dovodne), z električno vhodno močjo, manjšo od 30 W, razen pri zahtevah za navajanje podatkov;
(b)
so dvosmerne, s skupno električno vhodno močjo za ventilatorje, manjšo od 30 W na tok zraka, razen pri zahtevah za navajanje podatkov;
(c)
so osni ali centrifugalni ventilatorji, opremljeni samo z ohišjem v smislu Uredbe (EU) št. 327/2011;
(d)
so navedene izključno za delovanje v potencialno eksplozivnih atmosferah, opredeljenih v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/9/ES (5);
(e)
so navedene izključno za uporabo v nujnih primerih in za kratek čas delovanja in ki ustrezajo osnovnih zahtevam za gradbena dela z ozirom na varnost v primeru požara, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6);
(f)
so navedene izključno za delovanje:
(i)
pri delovni temperaturi zraka, ki se premika, višji od 100 °C;
(ii)
pri delovni temperaturi okolja motorja, ki poganja ventilator, če je nameščen zunaj toka zraka, ki je višja od 65 °C;
(iii)
pri temperaturi zraka, ki se premika, ali pri delovni temperaturi okolja motorja, ki poganja ventilator, če je nameščen zunaj toka zraka, ki je nižja od - 40 °C;
(iv)
pri napajalni napetosti, ki presega 1 000 V pri izmeničnem toku ali 1 500 V pri enosmernem toku;
(v)
v strupenih, zelo jedkih ali gorljivih okoljih ali v okoljih z abrazivnimi snovmi;
(g)
vključujejo izmenjevalnik toplote in toplotno črpalko za rekuperacijo toplote ali omogočajo transfer toplote ali ekstrakcijo, in sicer dodatno k sistemu za rekuperacijo toplote, razen transfera toplote za zaščito pred zamrzovanjem ali odmrzovanje;
(h)
so razvrščene kot kuhinjske nape v Uredbi Komisije (EU) št. 66/2014 (7) o kuhinjskih napravah.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„prezračevalna enota (PE)“ pomeni napravo na električni pogon z vsaj enim propelerjem, enim motorjem in ohišjem, namenjeno za zamenjavo uporabljenega zraka z zunanjim zrakom v stavbi ali delu stavbe;
2.
„stanovanjska prezračevalna enota“ (SPE) pomeni prezračevalno enoto, kjer:
(a)
največja stopnja pretoka ne preseže 250 m3/h;
(b)
je največja stopnja pretoka med 250 in 1 000 m3/h, proizvajalec pa za namen uporabe navede izključno uporabo za stanovanjsko prezračevanje;
3.
„nestanovanjska prezračevalna enota“ (NSPE) pomeni prezračevalno enoto, pri kateri največja stopnja pretoka prezračevalne enote presega 250 m3/h, kjer je največja stopnja pretoka med 250 in 1 000 m3/h, proizvajalec pa za namen uporabe ne navede izključne uporabe za stanovanjsko prezračevanje;
4.
„največja stopnja pretoka“ je navedena največja stopnja pretoka zraka, ki se doseže z vgrajenim ali ločenim priloženim krmiljem pri običajnih pogojih zraka (20 °C) in 101 325 Pa, če je enota nameščena v celoti (npr. vključno s čistimi filtri) in v skladu z navodili proizvajalca, pri čemer je za SPE s kanalskim razvodom največji pretok povezan z zračnim pretokom pri 100 Pa zunanje razlike statičnega tlaka in za SPE brez kanalskega razvoda z zračnim pretokom pri najmanjši možni skupni tlačni razliki, ki se izbere iz skupine vrednosti 10 (najmanjša)-20-50-100-150-200-250 Pa, in sicer tista, ki je enaka izmerjeni vrednosti tlačne razlike ali je tik pod njo;
5.
„enosmerna prezračevalna enota“ (EPE) pomeni prezračevalno enoto, ki proizvaja pretok zraka le v eno smer, in sicer iz notranjega prostora v zunanjega (odvodna) ali iz zunanjega prostora v notranjega (dovodna), kjer je mehansko proizveden pretok zraka uravnotežen z naravnim dovodom zraka ali odvodom;
6.
„dvosmerna prezračevalna enota“ (DPE) pomeni prezračevalno enoto, ki proizvaja pretok zraka med notranjim in zunanjim prostorom in je opremljena z ventilatorji za odvajanje in dovajanje;
7.
„enakovredni model prezračevalne enote“ pomeni prezračevalno enoto z enakimi tehničnimi značilnostmi iz veljavnih zahtev za navajanje podatkov o izdelku, vendar ga isti proizvajalec, pooblaščeni zastopnik ali uvoznik da na trg kot drugačen model prezračevalne enote.
Priloga I vsebuje dodatne opredelitve pojmov za namene prilog II do IX.
Člen 3
Zahteve za okoljsko primerno zasnovo
1. Od 1. januarja 2016 SPE ustrezajo posebnim zahtevam za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge II, točka 1.
2. Od 1. januarja 2016 NSPE ustrezajo posebnim zahtevam za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge III, točka 1.
3. Od 1. januarja 2018 SPE ustrezajo posebnim zahtevam za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge II, točka 2.
4. Od 1. januarja 2018 NSPE ustrezajo posebnim zahtevam za okoljsko primerno zasnovo iz Priloge III, točka 2.
Člen 4
Zahteve za navajanje podatkov
1. Od 1. januarja 2016 proizvajalci SPE, njihovi pooblaščeni zastopniki ali uvozniki ravnajo v skladu z zahtevami za navajanje podatkov iz Priloge IV.
2. Od 1. januarja 2016 proizvajalci NSPE, njihovi pooblaščeni zastopniki ali uvozniki ravnajo v skladu z zahtevami za navajanje podatkov iz Priloge V.
Člen 5
Ocena skladnosti
1. Proizvajalci prezračevalnih enot izvedejo oceno skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES, in sicer z notranjim nadzorom snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali s sistemom upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.
Za namene ocenjevanja skladnosti SPE se izvede izračun specifične porabe energije v skladu s Prilogo VIII k tej uredbi.
Za namene ocenjevanja skladnosti NSPE se izvedejo meritve in izračuni za posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo v skladu s Prilogo IX k tej uredbi.
2. Dosje tehnične dokumentacije, pripravljen v skladu s Prilogo IV k Direktivi 2009/125/ES, vsebuje kopijo podatkov o izdelku, navedenih v prilogah IV in V k tej uredbi.
Če so bili podatki, vključeni v tehnično dokumentacijo za določen model prezračevalne enote, pridobljeni z izračunom na podlagi načrta in/ali ekstrapolacije iz drugih prezračevalnih enot, tehnična dokumentacija vsebuje naslednje podatke:
(a)
podrobnosti o takih izračunih in/ali ekstrapolacijah;
(b)
podrobnosti o preskusih, ki jih je izvedel proizvajalec za preverjanje točnosti izračunov in ekstrapolacij;
(c)
seznam vseh drugih modelov prezračevalnih enot, pri katerih so bili podatki, vključeni v tehnično dokumentacijo, pridobljeni na enak način;
(d)
seznam enakovrednih modelov prezračevalnih enot.
Člen 6
Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora
Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES za zagotavljanje skladnosti z zahtevami za SPE iz Priloge II k tej uredbi in zahtevami za NSPE iz Priloge III k tej uredbi uporabljajo organi držav članic postopek preverjanja, ki je opisan v Prilogi VI.
Člen 7
Ciljne vrednosti
Ciljne vrednosti iz točke 2 dela 3 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES, ki se uporabijo za prezračevalne enote, so navedene v Prilogi VII k tej uredbi.
Člen 8
Pregled
Komisija oceni potrebo po določitvi zahtev za stopnje puščanja zraka z vidika tehnološkega napredka in rezultate te ocene predstavi Posvetovalnemu forumu najpozneje do 1. januarja 2017.
Komisija to uredbo pregleda z vidika tehnološkega napredka in rezultate tega pregleda predstavi Posvetovalnemu forumu najpozneje do 1. januarja 2020.
Pregled vsebuje naslednje ocene:
(a)
morebitno razširitev področja uporabe te uredbe na enosmerne enote z električno vhodno močjo, manjšo od 30 W, in dvosmerne enote s skupno električno vhodno močjo za ventilatorje, manjšo od 30 W na tok zraka;
(b)
dovoljena odstopanja pri preverjanju iz Priloge VI;
(c)
ustreznost upoštevanja učinkov filtrov z nizko porabo energije na energijsko učinkovitost;
(d)
potrebo za določitev nadaljnjih stopenj s poostrenimi zahtevami za okoljsko primerno zasnovo.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 7. julija 2014