РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 471/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР или „Китай“) (2).
(2)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 14 март 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на слънцезащитно стъкло и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“), Комисията извести правителството на Китайската народна република (ПКНР) преди започване на процедурата, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на слънцезащитно стъкло с произход от КНР причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПКНР на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(4)
ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно прие за сведение коментарите, направени от ПКНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПКНР.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 28 февруари 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (4) на 27 ноември 2013 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(7)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и при двете.
3. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в КНР, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и органите на КНР, за започването на разследването. С известието за започване на процедурата всички страни, засегнати от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(9)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване на процедурата.
(10)
Жалбоподателите, производителите износители в КНР, вносителите и органите на КНР представиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
3.1. Изготвяне на извадка
(11)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(12)
Комисията подбра извадка от пет дружества от общо осемте производители, които бяха заявили интереса си, въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт през разследвания период (РП).
(13)
След посещенията за проверка на място Комисията реши да извади от извадката едно от петте дружества, включени в нея, тъй като за това дружество бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза предвид факта, че единствено от осемте отзовали се производители е било в началния си етап. Поради тази причина Комисията счете, че ако дружеството бъде включено, има риск показателите за вредата, по-специално рентабилността, да не дадат вярна представа за състоянието на промишлеността на Съюза.
(14)
Вследствие на това окончателната извадка се състои от четирима производители от Съюза. Тяхното производство съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(15)
Позовавайки се на член 29 от основния регламент трима от производителите от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на самоличността им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Комисията разгледа изтъкнатите причини и прие искането им. Предвид ограничения брой производители в Съюза в общия документ за оповестяването не бяха посочени други наименования, тъй като това би позволило идентифицирането на дружествата, пожелали анонимност.
(16)
При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) вече беше публично известна, тъй като то обяви, че е едно от дружествата, които подкрепят жалбата. По тази причина дружеството беше посочено поименно в общия документ за оповестяването.
(17)
Освен това в неповерителната версия на коментарите си във връзка с оповестяването жалбоподателят назова трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass), които са прекратили дейността си, и четвърто дружество (Saint Gobain), което значително е намалило производството си.
3.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
Известието за започване на процедура съдържаше изискването всички производители износители в КНР да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедурата, в рамките на определен период от време.
(19)
Девет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Оказалите съдействие дружества съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г.
(20)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт, за който с основание можеше да се предположи, че, може да бъде разследван в рамките на наличното време. Подбраната извадка представляваше 76 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(21)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент Комисията уведоми всички заинтересовани страни за подбраната извадка и те бяха поканени да представят коментари. Такива коментари не бяха получени.
3.4. Индивидуално разглеждане
(22)
Нито един производител износител в КНР не поиска индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
3.5. Изготвяне на извадка от несвързани вносители и ползватели
(23)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване на процедурата, като в същото време само двама вносители и дванадесет ползватели отговориха на въпросника. С оглед на малкия брой оказали съдействие вносители не беше необходимо да се изготвя извадка.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(24)
Въпросници бяха изпратени на ПКНР, на включените в извадката производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на всички вносители, заявили интереса си, и на всички ползватели, заявили интереса си. Освен въпросника, на ПКНР бе изпратено и приложение към него с искане то да бъде препратено на държавните търговски банки (ДТБ) в КНР, които са заели средства през РП на включените в извадката дружества. ПКНР заяви, че са препратили приложението на съответните банки, без да получат обратен отговор.
(25)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(26)
Комисията проучи и провери цялата предоставена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на окончателното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха направени посещения за проверка на място в следните предприятия:
а)
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“).
б)
ПКНР:
-
Министерство на търговията, Пекин;
-
Комисия за регулиране на банковия сектор на Китай, Пекин.
в)
Производители от Съюза:
-
GMB/IF, Германия;
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително].
г)
Несвързани вносители:
-
Vetrad NV, Нидерландия.
д)
Ползватели:
-
Sunerg Solar SRL, Италия;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
(27)
На всички заинтересовани страни беше изпратен документ за оповестяването, съдържащ съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията предлага налагането на изравнителни мита върху слънцезащитно стъкло с произход от КНР. Всички страни бяха информирани за крайния срок, в който могат да представят своите коментари по отношение на оповестената информация.
(28)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
(29)
ПКНР заяви, че този документ за оповестяването не отговаря на стандартите, определени в членове 22.3 и 22.5 от Споразумението за СИМ, тъй като в него не са изложени достатъчно подробно констатациите и заключенията на разследващия орган. ПКНР обаче не даде конкретен пример за този твърдян пропуск. След като прегледа документа внимателно, Комисията е на мнение, че в него се съдържа достатъчно информация, за да може ПКНР да упражни правото си на защита.
(30)
Определена информация не беше възможно да бъде предоставена при оповестяването, тъй като ставаше дума за поверителна търговска информация, като същата бе доведена до знанието само на засегнатите включени в извадката производители износители. На включените в извадката производители износители беше изпратен специфичен поверителен документ, съдържащ изчисления и информация за всяка схема и полза, на които са наложени изравнителни мерки, и им бяха предоставени 25 дни за изразяване на становище.
5. Разследван период
(31)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или РП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(32)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Сходен продукт
(33)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това те са приети за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Продуктов обхват
(34)
Един несвързан вносител поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че при това строителство се използва листово стъкло с много различни размери, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Вносителят предостави също така сертификат, от който е видно, че част от неговия внос касае стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. В резултат на това този внос не попада в обхвата на продукта. По отношение на останалата част от вноса му Комисията счита, че въпреки разликата в размера, това листово стъкло може също да се използва като слънцезащитно стъкло. Например, за да се избегне митото, вносителите могат да поръчат по-голям от необходимия размер на листовото стъкло, което да бъде нарязано след пристигането му в Съюза. Следователно градинарското стъкло със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, попада в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(35)
Друг несвързан вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава еднакви или много сходни технически характеристики с тези на слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различната му крайна употреба.
(36)
Съдейки по предоставените данни обаче изглежда, че по-голямата част от внасяното от този несвързан вносител стъкло не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описано по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло.
(37)
Вносителят заяви, че макар тези видове стъкло да не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Комисията счита обаче, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Следователно всички видове стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, остават извън обхвата на разследването.
(38)
От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които отговарят на техническите характеристики, посочени в съображение 32, остават в обхвата на разглеждания продукт, тъй като могат да се използват като слънцезащитно стъкло.
(39)
След оповестяването същият вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължало на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път когато митническите власти питат дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(40)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за целите на мебелирането. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, следва да се избягват онези „вратички“, които позволяват мерките да бъдат заобиколени. Положителният ефект от наличието на адекватна защита позволява да се компенсира неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(41)
Същият вносител заяви също така, че флоатното стъкло следва да бъде изключено от обхвата на продукта, тъй като се произвежда по различен производствен процес от този за пресованото стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че продуктите за обзавеждане на дома от флоатно стъкло не могат да се използват като слънцезащитно стъкло и поради това следва да се изключат от обхвата на разследването. Флоатното стъкло обаче не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то е в съответствие с всички технически характеристики, посочени по-горе. Поверителните документи, предоставени от заинтересованите страни в хода на разследването, показаха, че флоатното стъкло може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Това се потвърждава от обществено достъпна информация в интернет (5). Поради това флоатното стъкло остава в обхвата на разследването.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(42)
Жалбоподателят твърди, че КНР субсидира своя сектор за производство на слънцезащитно стъкло. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица политически и планови документи, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(43)
Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от включените в извадката производители износители, и установи, че много от тези документи показват, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(44)
В своя 12-и петгодишен план (6) ПКНР определя сектора за производство на слънцезащитно стъкло като „ключов“. ПКНР също така изготви конкретен политически документ „12-и петгодишен план за фотоволтаичната промишленост“, в който стъклото е представено като ключов спомагателен материал във фотоволтаичната промишленост (ФП), за който е необходимо национално производство. Планът предвижда, че правителството ще подпомогне промишленото развитие и технологическите нововъведения, както и че ще привлече средства за промишлеността.
(45)
След оповестяването ПКНР оспори позоваването на Комисията на 12-ия петгодишен план в контекста на слънцезащитното стъкло. Това твърдение не е приемливо, тъй като в посочения план слънцезащитното стъкло е посочено изрично в глава 9, колона 6 относно „ключовите области на развитие на производството“. В 12-ия петгодишен план ясно се определят приоритетите за периода, за който се отнасят, и един от тях е производството на слънцезащитно стъкло.
(46)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на „12-ия петгодишен план за соларната фотоволтаична промишленост“, като заяви, че не подкрепя заключенията на Комисията. Това твърдение обаче беше отхвърлено, тъй като ясно противоречи на информацията, получена от други служби на ПКНР. По време на посещението в ПКНР представителите на Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) сами разясниха, че слънцезащитното стъкло е включено в посочения план, поставящ силен акцент върху подобряване на качеството, тъй като доброто качество на слънцезащитното стъкло е от първостепенно значение за насърчаването на соларната фотоволтаична промишленост.
(47)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е посочено в „12-ата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“ (7), с която се цели изпълнението на петгодишния план, както и на „Плана за дългосрочно развитие на науката и технологиите“ (8). Приоритетното внимание върху технологическите нововъведения означава разработване на нови материали. В този контекст има и конкретно позоваване на слънцезащитното стъкло.
(48)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията, като заяви, че слънцезащитното стъкло не е споменато в нито един от посочените документи. Комисията отбелязва, че и двата документа имат за цел да предоставят специфична помощ на високотехнологичните предприятия, в съответствие с посоченото в съображения 401 и 402 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013 на Съвета (9) („регламента за слънчевите панели“); в тях са изложени същите аргументи от страна на ПКНР. С двата документа се изпълняват 12-ият петгодишен план и планът за соларната фотоволтаична промишленост и се подпомагат високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, сред които има много производители на слънцезащитно стъкло.
(49)
В Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на адаптирането на промишлените структури“ (наричано по-долу, заедно с приложените към него „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“, „Решение № 40“) се постановява, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (10); дават се указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите, свързани със слънцезащитното стъкло), и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (11).
(50)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 5, както и на член 17 от „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“. ПКНР заяви, че в член 5 не се споменава слънцезащитното стъкло. Тъй като обаче в него се споменава насърчаването на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина, за което е необходимо слънцезащитно стъкло, Комисията счита, че слънцезащитното стъкло попада в обхвата на временните разпоредби.
(51)
След това ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 17, в който, макар и да се предвижда, че само насърчаваните сектори следва да получат кредитна подкрепа, е добавено, че следва да се процедира „в съответствие с кредитната политика“, а не на преференциална основа.
(52)
При проверката на включените в извадката дружества и по време на посещението в ПКНР не бяха открити доказателства, че тази разпоредба е била спазена. Съответните банки не съдействаха на разследването, за да може да се провери или потвърди спазването на тази разпоредба. В действителност разследването показа, че някои предприятия се възползват от преференциално кредитиране. Поради това Комисията отхвърля твърдението на ПКНР, че кредитирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло се е извършвало „в съответствие с кредитната политика“. Ключовият момент е, че всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните сектори, към които спада производството на слънцезащитно стъкло, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(53)
През 2011 г. Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) излезе с препоръка към Държавния съвет за преразглеждане на програмата в Решение № 40. Държавният съвет издаде Решение № 9 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Указания за каталог на промишленото приспособяване“ („Решение № 9“). В този документ активно се насърчават ПКНР и публичните агенции „да направляват развитието на стратегическите сектори и да оптимизират усилията за обновяване на промишлената структура“. В точка 12, параграф 2 от Решение № 9 изрично се споменава насърчаването на производството на ултрачисто флоатно стъкло за производство на електрическа енергия от слънчева светлина.
(54)
В приетия от ПКНР национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (за периода 2006-2020 г.), се обещава „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(55)
Производството на слънцезащитно стъкло попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии, и представлява нова промишленост в Китай, както и в Съюза. В този контекст Комисията би желала също така да посочи, че едно от включените в извадката дружества е получило специфична безвъзмездна помощ от НКРР като награда за неговите нововъведения в областта на слънцезащитното стъкло, което ясно показва интереса на ПКНР към този високотехнологичен сектор.
(56)
Жалбоподателят заяви, че твърдяните субсидии се състоят от схемите, изброени в раздел В.2 по-долу. След проверката на място на включените в извадката дружества в КНР и посещението в ПКНР Комисията направи анализ на въпросните схеми, при които включените в извадката дружества са получили ползи през РП.
2. Други установени схеми за субсидиране
(57)
По време на проверката на включените в извадката дружества анализът на тяхната вътрешна документация показа наличието на субсидии от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област. Тези субсидии не са били изброени в жалбата. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията, е трудно да се определи дали става въпрос за субсидии на ad hoc принцип или за местни програми за субсидиране. Предвид местния характер на тези схеми обаче не е логично да се очаква жалбоподателите да са наясно с подробностите за тези субсидии и с това се обяснява фактът, че субсидиите не са споменати пряко в жалбата.
(58)
Комисията поиска допълнителни консултации с ПКНР по отношение на тези други субсидии - конкретни за дадено дружество или местонахождение; които са установени в документацията на включените в извадката дружества по време на проверките на място; и не са изброени в жалбата. Тези консултации бяха предложени от Комисията, за да се гарантира редовността на процедурата в хода на разследването. ПКНР отхвърли това предложение с твърдението, че то не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението СИМ“).
(59)
Комисията счита, че тези други субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за които се твърди в жалбата и в известието за започване на процедурата, т.е. мерките включват същия вид финансов принос и полза по отношение на разглеждания продукт и следователно попадат в обхвата на определението за „субсидийна практика или практики, които трябва да се разследват“, за които по силата на член 22, параграф 2, подточка iii) от Споразумението СИМ се изисква да бъдат уточнени в известието за започване на процедурата. Списъкът на схемите, посочени в известието за започване на процедурата, не е изчерпателен, което е видно от формулировката в раздел 3 „[с]убсидиите обхващат, inter alia, […]“. Поради това Комисията стигна до заключението, че тези допълнителни субсидии попадат в обхвата на настоящата процедура.
(60)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването от страна на Комисията на Споразумението СИМ и заяви, че по нейно мнение Комисията не разполага с правно основание да наложи изравнително мито върху включен в извадката производител износител, дори ако тази субсидия е пряко свързана с практика на субсидиране, установена от жалбоподателите. Комисията не е съгласна с тълкуването от страна на ПКНР на Споразумението СИМ по тази точка. Ако жалбоподателите са установили практика на субсидиране и, наред с примерите за национални схеми, са установени ползи на местно равнище в рамките на същата практика на субсидиране, Комисията счита, че има право да наложи изравнителни мерки върху всички установени ползи. Това важи по-специално в случаите, в които установените механизми, естество и последици от ползите са същите като тези при другите схеми - вече посочени в жалбата и в известието за започване на процедурата.
3. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(61)
На 18 декември 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че ще обмисли възможността за използване на наличните факти предвид липсата на отговор от страна на държавните търговски банки, на които ПКНР е изпратило приложението, което им бе предоставено.
(62)
ПКНР отговори на 26 декември 2013 г. и изрази несъгласие с предложеното прилагане на член 28, срещу „предполагаемите държавни банки“, но не оспори факта, че банките не са отговорили на въпросника. Също така ПКНР не оспори факта, че тези банки са държавна собственост. Поради това Комисията нямаше друг избор, освен да използва най-добрите налични факти, що се отнася до информацията, която трябваше да бъде предоставена от държавните търговски банки.
(63)
След оповестяването ПКНР оспори прилагането на член 28 в замяна на липсващата информация, която беше поискана в приложението, изпратено на държавните търговски банки. Комисията не оспорва факта, че ПКНР са предоставили въпросната информация в хода на настоящото разследване -информация, която Комисията е анализирала и взела предвид, когато е било необходимо. Тъй като обаче нито ПКНР, нито държавните търговски банки, нито дружествата бяха в състояние да предоставят информация, например относно кредитоспособността, Комисията трябваше да използва „наличните факти“ съгласно член 28 от основния регламент.
(64)
По отношение на други субсидии, които не са изрично посочени в известието за започване на процедурата, във връзка с конкретна програма и които са установени по време на проверките на място на включените в извадката производители износители, Комисията използва всички налични доказателства, за да направи своите заключения. Тези установени субсидии са класирани според видовете мерки и практики, описани в известието за започване на процедурата, и Комисията предложи нови консултации относно тези субсидии на ПКНР, което обаче не прие това предложение. Комисията счита, че тези субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за чието съществуване се твърди в жалбата и известието.
(65)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията по отношение на субсидиите, установени по време на проверката на включените в извадката дружества, и във връзка с други точки, свързани със схемите за субсидиране. Комисията би желала да поясни, че в тези случаи не е прилагала член 28. В случаите когато сътрудничеството е било добро, но информацията просто не е можело да бъде предоставена - например правното основание за еднократно изплащане на субсидия не е можело да бъде предоставено - Комисията е използвала доказателствата, предоставени от засегнатото дружество, с цел да направи заключение дали въпросната субсидия е била изравнителна или не.
(66)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е предоставила достатъчно информация при оповестяването, що се отнася до използването на най-добрите налични факти съгласно член 28 от основния регламент. Това твърдение в действителност се отнася до използването на заключенията от предишните разследвания, при които е разследвана същата субсидия. Когато случаят е такъв, Комисията се позовава на точните съображения от въпросния регламент и обобщава развитите аргументи.
(67)
ПКНР отбелязва, че документът за оповестяването не описва подробно еднократните субсидии, установени при включените в извадката дружества. Това е направено изрично с цел защита на поверителната търговска информация, предоставена на Комисията от включените в извадката дружества; не е възможно да се изготви неповерително резюме. Поверителната информация беше оповестена в пълен обем на всеки един включен в извадката производител износител. Когато правното основание беше предоставено от включения в извадката производител износител, това бе посочено в оповестяването обратно до дружеството. Във всеки случай, когато бяха предложени консултации на ПКНР относно тези субсидии, му бе предоставена и възможността да предостави допълнителна информация, което не бе направено.
4. Разследвани схеми
(68)
Комисията изпрати въпросници на ПКНР и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
преференциално кредитиране на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
кредитни линии и стратегически нисколихвени заеми, отпускани от държавни търговски банки и публични банки за развитие (12)
-
програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
експортни гаранции
-
финансирана от държавата застраховка за екологосъобразни технологии (Green express)
-
финансови предимства, произтичащи от предоставянето на достъп до офшорни холдингови дружества
-
погасяване на заеми от страна на държавата
-
програми за отпускане на безвъзмездни помощи:
-
субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки
-
фондове за външна експанзия на промишлените отрасли в провинция Guangdong
-
държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
доставки на антимон
-
енергийни доставки
-
предоставяне на право на земеползване
-
програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения:
-
освобождаване от подоходно облагане или облекчения, свързани с подоходното облагане, в рамките на програмата Two Free/Three Half
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за дружества с чужди инвестиции (ДЧИ) въз основа на географското им местоположение
-
освобождаване от местни подоходни данъци и данъчни облекчения, свързани с тях, за „производствени ДЧИ“
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ДЧИ, които закупуват оборудване, произведено в Китай
-
данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ
-
преференциални ставки на корпоративния подоходен данък за ДЧИ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
данъчни облекчения за тези предприятия при участието им в определени проекти
-
политика на преференциални ставки на подоходните данъци за предприятията в североизточния регион
-
данъчни програми на провинция Guangdong
-
освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ДЧИ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
-
други субсидии и други програми за субсидиране (включително по програми на органи на различно равнище - провинция, град, окръг или област).
5. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
5.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(69)
Комисията изпрати на ПКНР приложение, което да бъде изпратено на държавните търговски банки, публичните банки за развитие и частните финансови институции, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. ПКНР информира Комисията, че са направили това, но че не са получили отговор. Както бе посочено по-горе, поради тази причина Комисията уведоми ПКНР, че предвид липсата на сътрудничество ще приложи член 28 и ще използва наличните факти с цел да направи заключенията си по тази точка.
б) Правно основание
(70)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки (Закон за банковото дело), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г. и цитираното по-горе Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
(71)
Предишни антисубсидийни разследвания срещу КНР позволиха да се заключи, че банковата система в Китай е доминирана от държавни банки или от банките, в които държавата притежава контролния акционерен дял. Определението „ДТБ“ включва и двата типа. Комисията установи също така, че ДТБ упражняват държавна власт. Комисията не откри доказателства, че положението се е променило. Както е отбелязано в съображение 161 от регламента за слънчевите панели, което е последното разследване по този въпрос, петте най-големи ДТБ (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications и ICBC) представляват повече от 50 % от банковия сектор от гледна точка на общия им счетоводен баланс.
(72)
Въз основа на използването на наличните факти, включително фактите, установени в регламента за слънчевите панели, заключението остава същото, а именно че ДТБ са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, както е подробно описано в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели.
(73)
След оповестяването ПКНР оспори това заключение, като заяви че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че ДТБ са публични органи. Комисията отхвърля това твърдение, тъй като причините, поради които ДТБ са публични органи, са посочени в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели и ПКНР не е предоставило информация, която да противоречи на тези най-добри налични факти. Накратко казано:
а)
ДТБ имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
б)
въз основа на наличните факти ДТБ се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията върху приложимите лихвени проценти, които могат да предлагат;
в)
Законът за банковото дело и други законови и подзаконови нормативни актове изискват от банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(74)
Заключенията, изложени в тези съображения, са отскоро, тъй като те бяха публикувани едва в края на 2013 г.; в тях е взета под внимание настъпилата промяна през юли 2013 г. в политиката по отношение на долните граници на лихвените проценти в Китай.
(75)
Както и при предходните разследвания, Комисията се опита да провери каква е ролята на ПКНР, и по-специално на централната банка - Китайската народна банка (КНБ), на финансовите пазари и в банковия сектор във връзка с отпускането на заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло. Макар че като цяло съдействието от страна на ПКНР и КНБ беше задоволително, КНБ не предостави пълния текст на „Циркулярния документ по въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите“ (YinFa № 251, 2004 г.), в който се определят минималните и максималните прагове на лихвените проценти по заеми и депозити. Във връзка с кредитирането на търговските банки (както ДТБ, така и частните търговски банки) и на публичните банки за развитие в циркулярния документ са зададени само долни граници на лихвените проценти. Що се отнася до заемите при преференциални условия и заемите, за които ПКНР е приело специфична уредба, в циркулярния документ не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Точната горна граница е посочена в приложимите за такива заеми конкретни нормативни разпоредби.
(76)
По време на извършената от Комисията проверка на място КНБ заяви, че документът не може да бъде предоставен, тъй като не е публично достъпен на техния уебсайт. Търсене в интернет обаче даде възможност да се открие копие на този циркулярен документ, както и превод на английски език, в пакет от документи, предоставени от ПКНР на органите на Австралия преди няколко години (13). При липсата на официално копие, което да е непосредствено предоставено от ПКНР, Комисията счете тази версия за автентично и пълно копие на въпросния циркулярен документ.
(77)
От циркулярния документ става видно, че НБК е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти по заеми, отпуснати от държавните търговски банки в КНР през РП. ПКНР обясни, че през юли 2013 г. КНБ е премахнала минималния и максималния праг на лихвените проценти по кредитите. Това бе прието за сведение, но тъй като информацията е получена след края на РП, тя не променя настоящите заключения. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през РП, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита ДТБ за публични органи. Във всеки случай заключенията, изложени в съображения 158-168 на регламента за слънчевите панели, запазват своята актуалност.
(78)
След оповестяването ПКНР направи няколко коментара във връзка с циркулярния документ „YinFa № 251, 2004 г.“, без да даде обяснение защо пълният текст на този циркулярен документ не е бил предоставен на Комисията и без да потвърди дали текстът, предоставен на органите на Австралия и намерен от Комисията, е надежден. Както бе установено по-рано в разследването на слънчевите панели, в циркулярния документ ясно се посочват указанията на КНБ към банките, що се отнася до кредитирането. Както бе посочено в предишни разследвания, съдържанието на циркулярния документ е важно, за да се разбере ролята на ПКНР и КНБ в определянето на политиката на банките и кредитирането.
(79)
Заключението на Комисията остава същото като направеното по-рано в регламента за слънчевите панели, а именно че, първо, член 34 от Закона за банковото дело съдържа изискването банките в КНР да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика. Нуждите на националната икономика са определени в 12-ия петгодишен план.
(80)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „това изречение е неясно и не предоставя изрични насоки на банките да действат по определен начин“. Според тях не съществува документ, в който да са описани нуждите на националната икономика, независимо дали става дума за 12-ия петгодишен план или за който и да било друг нормативен документ/решение.
(81)
Това се различава от тълкуването на ПКНР на член 34 в разследването на слънчевите панели, където въпросният член е окачествен като „неутрален“. Комисията изразява несъгласия с оценката на ПКНР. Комисията счита - и ПКНР не е доказало противното, - че политиките по отношение на националната икономика са изложени в 12-ия петгодишен план и в специалния план за фотоволтаичната промишленост и че финансовите институции са насърчавани да отпускат заеми на насърчаваните видове промишленост, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(82)
ПКНР насочи вниманието на Комисията към други членове от Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, които следва да гарантират, че кредитите са отпуснати без намеса и след кредитна оценка. Комисията приема, че тези членове съществуват, но отбелязва, че ПКНР, банките и засегнатите дружества, включени в извадката, не са били в състояние да докажат, че кредитите са отпуснати без намеса - като се има предвид предоставянето на преференциални заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло -и след кредитна оценка - тъй като независимо от неколкократно отправените искания, не бяха предоставени като доказателство нито споразумения за кредит, нито оценка на кредитния риск, в т.ч. кредитни рейтинги, нито беше установена евентуалната им връзка с отпуснат заем на включен в извадката производител износител.
(83)
Второ, банките са задължени да предоставят кредитна подкрепа на насърчаваните отрасли по силата на Решение № 40 и Решение № 9, които имат силата на закон. ПКНР потвърди по време на проверката на Министерството на търговията, че производството на слънцезащитно стъкло е един от насърчаваните отрасли. Това е в съответствие с указанията в каталога на промишленото приспособяване от 2011 г., които бяха предоставени от ПКНР в отговорите им на въпросника и които класифицират слънцезащитното стъкло в категорията на насърчаваните сектори.
(84)
В Решение № 40 се дават насоки на всички финансови институции под формата на задължителни указания с цел да се подкрепят и подпомагат насърчаваните сектори, към които спада секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
(85)
След оповестяването ПКНР оспори оценката, направена от Комисията относно въздействието на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и на Решение № 9. Комисията отново заявява, че оценката ѝ на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи е, че в тях се определят нуждите на националната икономика. Те установяват стратегия за правителството и финансовия сектор, и по-специално за пряко кредитиране от финансовите институции на насърчаваните отрасли, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(86)
От ПКНР бе поискано да изясни правния статут на решенията на Държавния съвет, като например Решение № 40. Единственият отговор бе, че то представлява индивидуален акт на Държавния съвет и не е част от китайското законодателство. Дружеството обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на това твърдение. Изказаното от ПКНР мнение е в противоречие с публично достъпната информация, която описва Държавния съвет като най-висшия административен орган с административни законодателни правомощия. Според тези източници решенията на Държавния съвет са правнообвързващи норми (14). Въз основа на наличните факти Комисията следователно счита, че Решение № 40 и съпровождащите го решения за изпълнение, като например Решение № 9, са административни регламенти и като такива са част от китайското законодателство.
(87)
Поради това Комисията потвърждава анализа в съображение 191 от регламента за слънчевите панели, в което се стига до заключението, че Решение № 40 и Решение № 9 съдържат правнообвързващи норми за останалите публични органи и за стопанските субекти.
(88)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на слънцезащитно стъкло по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(89)
Член 34 от Закона за банковото дело се прилага и за частните банки в Китай. ПКНР и заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че заключението относно правното положение, направено в съображение 174 от регламента за слънчевите панели, престава да бъде валидно - а именно, че ПКНР дава указания на частните банки по същия начин както на държавните банки. В член 34 от Закона за банковото дело се дават указания на банките да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (15). При тези обстоятелства, както е посочено и в съображение 188 от регламента за слънчевите панели, кредитната стратегия на ДТБ, както и на частните банки се определя от ПКНР.
(90)
След оповестяването ПКНР оспори заключението, че възлага или дава указания на частните банки в КНР, и оспори в частност важността, която Комисията е придала на член 34 от Закона за банковото дело, посочвайки, че „това което представляват „нуждите на националната икономика“, дава възможност за тълкувания и очевидно се различава в зависимост от лицето/органа, които разглеждат тази разпоредба“.
(91)
Следва да се отбележи, че макар и да изразява несъгласие с тълкуването на Комисията, ПКНР не представи собствено тълкуване на националното си законодателство.
(92)
Въпреки това, на Комисията е достатъчно да се позове на констатациите от предходните разследвания и на наличните данни в този случай с цел да потвърди заключението, че в публикуваните от КНР планове и разпоредби са изложени нуждите на националната икономика и че член 34 изисква от банките да отпускат заеми в съответствие с описаните нужди на националната икономика, които включват именно насърчаването на производството на слънцезащитно стъкло.
(93)
Поради това остава в сила констатацията, че ПКНР възлага и дава указания на частните банки да предоставят заеми на насърчаваните отрасли в съответствие с член 34 от Закона за банковото дело.
(94)
Поради това Комисията заключава, че в случай на заеми, предоставени от ДТБ в КНР, е налице финансово участие в полза на производителите на слънцезащитно стъкло под формата на пряко прехвърляне на финансови средства от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(95)
Същото доказателство сочи и че ПКНР възлага и дава указания на ДТБ (както и на частните банки), а това означава, че е налице финансово участие, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(96)
По отношение на специфичността Комисията отбелязва, че ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори, сред които е секторът за производство на слънцезащитно стъкло като част от фотоволтаичната промишленост, както е изложено подробно в съображение 172 от регламента за слънчевите панели. В 12-ия петгодишен план ПКНР поставя сектора за производство на слънцезащитно стъкло сред „ключовите“ отрасли. В Решение № 40 се предвижда, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина. На всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите, свързани със слънцезащитното стъкло. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(97)
След оповестяването ПКНР оспори констатацията за специфичността и по-специално тълкуването от страна на Комисията на 12-ия петгодишен план с аргумента, че той „няма правна стойност, тъй като не е обвързващ документ“. Комисията изразява несъгласие с това твърдение и отбелязва, че ПКНР е изказал същите твърдения в предишни разследвания, които също са били отхвърлени. В 12-ия петгодишен план се посочва, че той е „разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“
(98)
Поради това Комисията заключава, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране като цяло не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.
(99)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството и възложените или наредените от него заеми от частни органи се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
(100)
Както и при предишни разследвания, Комисията се опита да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. Не бяха предоставени доказателства от дружествата относно кредитния им рейтинг и банките не съдействаха при разследването. Поради това Комисията нямаше достъп до доказателства за това, че заемите, отпуснати на дружества в сектора за производство на слънцезащитно стъкло, са се основавали на оценка на риска и че лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(101)
При липсата на каквато и да било информация, предоставена от ПКНР, производителите износители или банките, Комисията се опря на наличните данни с цел да установи дали кредитирането при преференциални условия в КНР действително е донесло ползи на включените в извадката производители износители, които са получили заеми от банки в КНР.
(102)
Както при разследването по отношение на слънчевите панели, Комисията първоначално разгледа официално публикуваните лихвени проценти на КНБ по заеми в китайски ренминби юани (CNY). Средният лихвен процент през РП е бил 6,26 %.
(103)
След това Комисията коригира лихвения процент на КНБ, за да се вземе под внимание кредитният риск на засегнатите дружества. Те обаче не предоставиха независими кредитни рейтинги или подобна информация, която би позволила на Комисията да изчисли даден кредитен рейтинг. Във всеки случай Комисията установи при предишни разследвания, че кредитните рейтинги на китайските предприятия са изопачени поради подкрепата от страна на държавата и че няма доказателства за съществуването на смислена оценка на риска на получателите на заеми. Поради това Комисията приложи същата методология както при разследването за слънчевите панели и счете, че всички засегнати дружества попадат в спекулативна категория „ВВ“, както е определено от рейтинговата агенция Bloomberg.
(104)
Разликата между премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг BB и премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг AAA (които съответстват на премията на облигациите на КНР), така както е регистрирана от Bloomberg, бе добавена след това към средния лихвен процент на КНБ през РП. Полученият резултат съответства на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества, в CNY през РП, а именно 10,37 %.
(105)
При сравнение на тази референтна стойност на лихвения процент с действителния лихвен процент, начислен на засегнатите дружества през РП, Комисията заключи, че заемите са отпуснати на сектора за производство на слънцезащитно стъкло при по-ниски от пазарните условия.
(106)
След оповестяването ПКНР оспори избора на референтна стойност на лихвения процент от страна на Комисията и заключенията, до които тя е достигнала от сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент.
(107)
Сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент ясно показва, че включените в извадката производители износители, които са заели средства от китайските банки, в CNY, са платили много по-малко от обичайните търговски лихвени проценти за дружествата в тяхното финансово положение.
(108)
Второ, Комисията действително е била наясно, че КНБ е отменила минималния праг по кредитирането през юли 2013 г., което е посочено и в документа за оповестяването. Това не променя обаче заключението, че ПКНР оказва влияние върху поведението на банките при кредитирането в Китай, по-специално чрез прилагането на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и разпоредбите на член 34 от Закона за банковото дело.
(109)
Трето, Комисията е изчислила референтна стойност само за заемите, отпуснати в CNY, тъй като включените в извадката производители износители не са получили заеми от китайски банки в евро или щатски долари.
(110)
Накрая, ПКНР поиска повече информация относно основанията, поради които Комисията счита, че включените в извадката производители износители биха получили кредитен рейтинг BB. Изборът на този рейтинг се обяснява с факта, че при липсата на съдействие от страна на засегнатите банки Комисията не получи никакви доказателства за това, че е бил начислен кредитен рейтинг на един или друг от включените в извадката производители износители. Освен това присъждането на кредитен рейтинг BB не е неблагоприятен извод, а благоприятства включените в извадката засегнати дружества; защото е най-добрият рейтинг на облигациите в клас спекулативен на финансовите пазари.
(111)
Съгласно член 28 Комисията е задължена да използва най-добрите налични данни, които са взети от заключенията в регламента за слънчевите панели, в който за включените в извадката дружества е приложен кредитен рейтинг BB. Това бе счетено за обосновано в този случай и след оповестяването не бяха получени доказателства, че включените в извадката дружества са получили друг рейтинг от съответните банки.
г) Заключение
(112)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията заключава, че през РП секторът за производство на слънцезащитно стъкло в Китай се е възползвал от преференциално кредитиране както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло представлява субсидия по смисъла на основния регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и даване на указания от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(113)
Предвид наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(114)
След оповестяването ПКНР възрази срещу използването на констатациите от предишни разследвания с цел да се достигне до заключения относно субсидирането в конкретния случай, и по-специално твърди, че Комисията е придала прекалена важност на констатациите от регламента за слънчевите панели.
(115)
Това твърдение бе отхвърлено. Както бе отбелязано и по-рано, предвид липсата на сътрудничество от страна на банките в КНР Комисията беше принудена да приложи разпоредбите на член 28 и най-добрите налични факти. Разследването за слънчевите панели е най-скорошното и съдържа най-актуалните констатации относно субсидирането в Китай. Слънчевите панели и слънцезащитното стъкло са различни продукти, но се отнасят към същия нов енергиен сектор и са обхванати от същите документи за планиране на правителството. Поради това при липсата на друга информация е целесъобразно да се използват констатациите от разследването за слънчевите панели като „най-добрите налични данни“. ПКНР също така твърди, че са настъпили значителни промени между разследването за слънчевите панели и настоящото разследване, по-специално премахването на минималния праг на лихвените проценти от КНБ през юли 2013 г. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като заключенията от разследването за слънчевите панели се отнасят до определен РП, така както настоящото разследване се отнася до собствения си РП. И в двата случая премахването на минималния праг е извършено след края на РП и поради това не засяга прилагането на член 28, нито констатациите от разследването за слънчевите панели като най-добрите налични факти.
(116)
Всички с изключение на едно от включените в извадката дружества са получили заеми както от ДТБ, така и от частни банки. Едно дружество е било финансирано единствено посредством офшорното си дружество майка и не е получило кредитиране от банки, установени в КНР.
(117)
След оповестяването едно от включените в извадката дружества оспори заключението на Комисията и заяви, че Комисията не е поискала дружеството да предостави независим кредитен рейтинг. Всъщност Комисията бе поискала от дружеството да предостави цялата информация относно получените от него заеми, но дружеството не предостави независим кредитен рейтинг. Ако дружеството е разполагало с такава информация, тогава предвид твърденията в жалбата и информацията, поискана във въпросника, то е било длъжно да я предостави. По-специално, предвид информацията в документа за оповестяването, то е трябвало веднага да предостави кредитния си рейтинг, ако е имало такъв. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(118)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, предвид липсата на смислена оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(119)
Ползата беше установена за РП, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през този период и лихвата, която е щяло да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(120)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Преференциално кредитиране
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(121)
През РП включените в извадката производители износители не са реализирали ползи в рамките на програми за субсидиране под формата на експортни кредити, кредитни линии, експортни гаранции, програмата Green Express или като ползи чрез достъп до офшорни холдингови дружества.
6. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(122)
През РП включените в извадката дружества не са реализирали ползи от субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки.
6.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни помощи и безвъзмездни помощи
а) Въведение
(123)
Включените в извадката дружества са получили значителни еднократни безвъзмездни помощи от различни публични органи на различно равнище на управление, от които са реализирали ползи през РП. Такива безвъзмездни помощи бяха установени в хода на проверката на засегнатите дружества и те не са оповестени в отговорите на въпросника от засегнатите дружества, нито са били оповестени в отговора на въпросника от ПКНР, както бе поискано. В жалбата се твърди, че производители на слънцезащитно стъкло са получили тези еднократни безвъзмездни помощи от провинциалните и местните органи на управление, и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставени без сериозен анализ (16). В известието за започване на процедурата се уточнява също, че „програмите за отпускане на безвъзмездни помощи“ представляват практика на субсидиране, чрез която се подпомага секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
б) Правно основание
(124)
Тези безвъзмездни помощи са предоставени на дружествата от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област и всички те изглеждат специфични за засегнатите дружества или са специфични по отношение на местоположението или вида на сектора. Конкретно позоваване на това, по силата на кои законодателни актове са предоставени тези ползи - в хипотезата, че има правно основание за тях - като правило не е правено, макар на Комисията често - но не винаги - да е предоставяно копие на издадения от съответния публичен орган документ, съпровождащ предоставянето на безвъзмездните средства.
в) Констатации от разследването
(125)
Едно включено в извадката дружество е получило през РП безвъзмездни помощи във връзка със зоната за икономическо развитие, в която е установено. Тези безвъзмездни помощи са били изчислени от администрацията на тази зона на ниво от 20 % от всички данъци на дружеството към местните данъчни органи, включвайки, наред с другото, корпоративния подоходен данък, данъка върху земеползването и данъка върху доходите от дивиденти.
(126)
Друго включено в извадката дружество е получило през ПР помощ в голям размер от местното държавно управление за покриване на таксите, необходими за свързването на дружеството към електроснабдителната мрежа, които по принцип дружеството е трябвало да плати. Тези средства са отпуснати на дружеството в рамките на „подпомагане на големи дружества, установени в региона“.
(127)
Друго включено в извадката дружество е получило преки безвъзмездни помощи в размер на 25 милиона CNY от НКРР, която има за цел да подпомага промишленото приспособяване за производството на високотехнологично слънцезащитно стъкло. Тази пряка безвъзмездна помощ от държавата е получена през 2006 г. и дружеството е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Следователно през РП е получена полза в размер на 2,5 милиона CNY.
(128)
Същото дружество е отразило в отчета си за 2012 г. и други безвъзмездни помощи от местните данъчни служби и от други органи на местната власт. Дружеството заяви, че повечето от тези безвъзмездни помощи всъщност не са преки прехвърляния на средства от тези органи към дружеството, а възстановявания на суми, платени на по-ранен етап на публичните органи. Тъй като не бе представено удовлетворително доказателство, Комисията не може да приеме това обяснение.
(129)
Друго включено в извадката дружество е получило преди РП пряка безвъзмездна помощ в размер на 15 милиона CNY от местната власт и е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Безвъзмездната помощ е изплатена на дружеството за развитие на фотоволтаичната промишленост (която включва сектора за производство на слънцезащитно стъкло), за ускорено изграждане на усъвършенствана производствена база в местната промишлена зона, както и за безпроблемно изпълнение на големи проекти.
(130)
Същото дружество е получило и няколко други безвъзмездни помощи преди РП и е разпределило част от безвъзмездните средства през РП. Дружеството обаче не предостави подробности относно естеството на тези безвъзмездни помощи; при липсата на такава информация бяха използвани наличните факти с цел да се стигне до заключение. Комисията направи заключението, че при липсата на други налични факти тези безвъзмездни помощи са специфични за това дружество и че отпуснатата сума през РП следва да се счита за полза.
г) Заключение
(131)
ПКНР беше приканено да предостави допълнителна информация и да пристъпи към консултации във връзка с тези безвъзмездни помощи, но то отказа да го направи. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни помощи от страна на включените в извадката дружества и при липсата на друга информация, Комисията счете, че тези безвъзмездни помощи представляват субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент предвид осъщественото прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездна помощ за производителите на разглеждания продукт и че по този начин е реализирана полза.
(132)
Тези безвъзмездни помощи също така са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, доколкото изглежда са ограничени до определени дружества или до специфични проекти в специфични региони и са отпуснати за конкретни нужди на включените в извадката дружества. Тези безвъзмездни помощи не отговарят на критериите за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като условията за допустимост на тези помощи и действителните критерии за подбор за предприятията, които могат да ги поискат, не са прозрачни, нито обективни и не се прилагат автоматично. Освен това няма доказателства, че отпуснатите безвъзмездни помощи са част от всеобхватна програма за субсидиране.
(133)
След оповестяването ПКНР оспори правомощията на Комисията да разследва тези безвъзмездни помощи, както и анализа на Комисията на частичната информация, с която тя разполага. Комисията обаче анализира внимателно поверителната бизнес информация, предоставена от засегнатите дружества, и в случаите когато има доказателства за полза, както и че помощта е специфична - безвъзмездната помощ е подложена на изравняване.
(134)
Във всички случаи дружествата предоставиха информация относно размера на безвъзмездната помощ и от кого е отпусната тя, дори ако в някои случаи не са разполагали с документ, доказващ правното основание, въз основа на което е предоставена помощта. Също така засегнатите дружества предимно са осчетоводили този доход в позиция „доход от субсидия“ на отчетите си, които са били заверени от независим одитор. Това бе счетено за положително доказателство за наличието на субсидия, която е предоставила подлежаща на изравняване полза.
(135)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори, по същите причини, правомощията на Комисията да разследва и да подлага на изравняване тези специфични за дружествата безвъзмездни помощи. По същите причини Комисията отхвърля неговия аргумент и отново заявява позицията си, че има правомощия да разследва тези безвъзмездни помощи и да ги подлага на изравняване, когато е целесъобразно.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(136)
Таблицата по-долу показва реализираната полза от горепосочените безвъзмездни помощи: тя съответства на получената сума през РП или на осчетоводената сума през същия период, когато засегнатото дружество е вписало сумата като амортизация.
Други програми за отпускане на безвъзмездни средства
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
7.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(137)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(138)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази програма ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(139)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по програмата „two free, three half“, след което, според ПКНР, програмата е била преустановена.
(140)
Едно от включените в извадката дружества е предприятие с чуждестранно участие, което е прилагало въпросната данъчна схема през РП. То е било обложено със ставка на корпоративния данък в размер на 12,5 % вместо пълната ставка от 25 %, както е посочено в неговата данъчна декларация за 2012 г. и в годишния му отчет.
(141)
Комисията оповести тези констатации на заинтересованите страни и получи коментари от ПКНР, в които се твърди, че съгласно известието за преходните мерки (17) всички ползи по тази програма ще бъдат прекратени през 2012 г. ПКНР заяви, че в случай на налагане на изравнителни мита не могат да бъдат наложени мита върху реализираната по тази програма полза от страна на едно от включените в извадката дружества през РП. Този аргумент се приема, тъй като за това включено в извадката дружество, при особените обстоятелства на конкретния случай, Комисията не разполага с доказателства за продължаването на ползата.
г) Заключение
(142)
Макар че програмата „two free, three half“ е подложена на изравняване в предишни регламенти, за това включено в извадката дружество Комисията няма да наложи изравнително мито върху установената полза през РП, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че за това включено в извадката дружество програмата или вариант на програмата биха били в сила на датата, на която са наложени мита.
7.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(143)
Тази програма позволява на предприятията, които отговарят на определени критерии да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(144)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo № 172, 2008 г.), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han № 985, 2008 г.).
в) Констатации от разследването
(145)
Програмата се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от ПКНР. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания за допускане до финансиране по тази програма, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да представляват 3-6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(146)
Беше установено, че някои (но не всички) включени в извадката дружества са използвали тази програма и по този начин са платили само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите на програмата и следователно ще имат право да представят данъчните си декларации.
г) Заключение
(147)
Както бе посочено в съображения 322-326 от предишното разследване по отношение на слънчевите панели, Комисията счита тази програма за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружество. Ползата за получателите се равнява на спестения данък.
(148)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите дружества, включени в извадката, са получили такова сертифициране. Допустимостта не е автоматична и никакви обективни критерии не бяха установени от законодателството или органа, предоставящ помощта.
(149)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Комисията не изразява съгласие с тълкуването на ПКНР на законовите разпоредби и мерките за изпълнение, които показват, че програмата е ограничена до някои сектори и предприятия, подпомагани от ПКНР въз основа на критерии, които не изглеждат обективни и неутрални, като например, че тяхното производство е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа.
(150)
Допустимостта също така не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентния орган.
(151)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(152)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък през РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
а) Въведение
(153)
В жалбата се твърди, че производителите износители на слънцезащитно стъкло са получавали субсидии по друга програма за освобождаване от преки данъци, а именно освобождаването от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия (18). Те попадат в обхвата на общите субсидийни практики на освобождаване и/или намаляване на прекия данък върху приходите, както е посочено в известието за започване на процедурата.
б) Правно основание
(154)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
в) Констатации от разследването
(155)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е било освободено от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия. Това дружество е подало заявление пряко до местната данъчна служба относно приспадането от облагаемия доход на дивидентите, получени от инвестиции в собствения капитал.
г) Заключение
(156)
Комисията счита, че това е субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до ползи за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
(157)
В документа за оповестяването Комисията е заявила, че тази програма за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като законодателството ограничава достъпа до тази програма до местни предприятия в КНР, които са инвестирали в други местни предприятия.
(158)
След оповестяването ПКНР оспори тези заключения, твърдейки, че освобождаването от данък на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия не може да се счита за специфично, тъй като по член 26, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията такова освобождаване от данъчно облагане на приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия. Освен това ПКНР твърди, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат за всички местни предприятия, независимо от сектора, продукта или географското местоположение.
(159)
Макар да е вярно, че в Закона за облагането на доходите на предприятията, представен от ПКНР в настоящата процедура, се постановява по член 26, параграф 3, че такова освобождаване на данъци от приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия, Комисията продължава да е на мнение, че тази програма на субсидиране е специфична. В действителност член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията потвърждава, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми за освобождаване от данък върху доходите от дивиденти
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Други програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
а) Въведение
(161)
Освен програмите, оценени в раздели 7.1-7.3, Комисията не откри никакви доказателства за ползите, които се предоставят на включените в извадката дружества, от други преки програми за освобождаване от данъци и програми за намаляване, изброени по-горе в раздел В.4. В хода на своите проверки обаче Комисията установи други две корпоративни данъчни схеми в отчетите на едно от включените в извадката дружества, а именно във връзка с разходи за НИРД, както и облекчения и възстановяване на данък сгради и на поземлен данък. Това също попадат в категорията „пряко освобождаване от данъчно облагане и програми за намаление“, както е посочено в известието за започване на процедурата, като мерки, с които размерът на платения корпоративен подоходен данък е бил намален от данъчния орган или данъчният орган е възстановил вече платен корпоративен подоходен данък. Данъчните облекчения за разходи за НИРД също са свързани с програмата „данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ“, посочена по-горе в раздел в В.4.
б) Правно основание
(162)
Правното основание за данъчните облекчения за разходи за НИРД е член 30 от Закона за облагането на доходите на предприятията на КНР.
(163)
Що се отнася до възстановяването на данък сгради и на поземлен данък, конкретните законови разпоредби, по силата на които са предоставени такива ползи, не бяха оповестени, въпреки че на Комисията ѝ бе предоставено копие на документ - издаден от публичен орган на равнище провинция, във връзка със освобождаването.
в) Констатации от разследването
(164)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е получило облекчения за разходи за НИРД и възстановяване на данък сгради на поземлен данък. Документът, издаден от публичния орган на равнище провинция, ограничава достъпа на облекченията до новосъздадени високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии.
г) Заключение
(165)
По отношение на облекченията за разходи за НИРД Комисията счита, че тази програма на субсидиране е специфична, като се има предвид, че член 30 трябва да се тълкува заедно с член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията, който гласи, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
(166)
Възстановяването на данък сгради и на поземлен данък са специфични от гледна точка на местонахождението и вида на сектора. ПКНР беше поканено да предостави повече информация относно тези данъчни схеми в искането за допълнителни консултации, но те отказаха да го направят. Поради тази причина при липсата на друга налична информация Комисията проведе разследването си спрямо въз основа на събраните доказателства, що се отнася до прилагането на тези схеми от включените в извадката дружества.
(167)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията, твърдейки, че в документа за оповестяването Комисията не е оповестила положителни доказателства за специфичността на тези схеми. Подробната информация относно специфичността на тези програми беше оповестена само на засегнатото дружество, без да се получат коментари от него. Комисията дава повече информация относно специфичността на тези програми в съображенията по-горе.
(168)
Комисията счита тези схеми за субсидии съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(169)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми, свързани с корпоративното подоходно облагане
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
(170)
Комисията не откри предоставена полза на някое включено в извадката дружество във връзка с програмите за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита, изброени по-горе в раздел В.4.
9. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
9.1. Доставки на антимон; енергийни доставки
(171)
Полза във връзка със доставки на антимон или енергийни доставки през РП от страна на включените в извадката дружества не беше установена.
9.2. Предоставяне на право за земеползване
а) Въведение
(172)
Както е изложено също така в съображения 354-370 от регламента за слънчевите панели, предприятията не могат чисто и просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(173)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че земята е собственост на хората и не може да бъде закупувана или продавана; в него обаче паралелно се определят условията, при които правото за земеползване може да се продава на дружествата чрез покана за подаване на оферти, определяне на цената или покана за участие в търг.
в) Констатации от разследването
(174)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване; следователно цената да бъде определена по независим начин. В хода на посещението на Комисията обаче ПКНР заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (терените са разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) ПКНР определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(175)
ПКНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(176)
Що се отнася за закупените права за земеползване на включените в извадката производители износители, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била фиксирана по независим начин. Дружеството, получило право за земеползване, е предложило или начална цена или цена, която е над 5 CNY/m2, и тъй като е било единственият участник в тръжната процедура, му е било присъдено правото за земеползване.
(177)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията и заяви, че продажбата на права за земеползване на промишлеността на КНР подлежи на истински тръжни процедури.
(178)
На първо място, ПКНР твърди, че съществува истинска система за провеждане на търгове, тъй като единствената намеса на ПКНР се състояла от определяне на началната цена, в качеството му на провеждащ търга. Този аргумент се отхвърля, тъй като продажбата чрез търг обикновено включва определяне на начална от независима страна, провеждаща търга, което в случая не е така, тъй като собственикът на правото за ползване на земя е също така провеждащият търга.
(179)
След това ПКНР заяви, че минималните цени имат за цел да гарантират, че крайната цена няма да падне под „основна пазарна стойност“ за правото за земеползване. Това само по себе си представляващо един порочен кръг твърдение, като се има предвид че сумата, която се заплаща за правото на земеползване (която е фиксирана от правителството), по презумпция трябва да се равнява на пазарната цена (на която се основава на свой ред пределната минимална цена).
(180)
След това ПКНР заяви, че фактът, че не е имало други участници в търга „не може да бъде основание за предположението, че правото за земеползване не е продадено действително чрез търг“. Всъщност заключението от тези доказателства е точно обратното. ПКНР, независимо от отправените искания, не предостави доказателства дори за една цена за право за земеползване, определена чрез провеждане на търг; поради това може да се направи извод, че именно правителството определя цената и че дружествата плащат тази цена. Макар и наличието на множество участници да не е непременно необходимо условие за съществуването на система, функционираща на пазарен принцип, пълната липса на множество участници в търговете, установена за всички включени в извадката дружества е показателна, че липсата на реални пазарни цени.
(181)
По отношение на случая, в който едно от включените в извадката е платило 5 CNY/m2 повече от фиксираната от правителството цена, това дружество заяви пред Комисията, че са получили указания от компетентния орган да действат по този начин, за да изглежда, че е бил проведен търг. Поради това Комисията не може да приеме този факт като положително доказателство, че действително съществува пазар на правата за земеползване в КНР.
(182)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, фиксирана от ПКНР. Както е изложено също така в регламента за слънчевите панели (в съображения 361-370), правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референта стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
г) Заключение
(183)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до ползи за дружествата получатели. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на право на земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(184)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните сектори, към които се отнася секторът за производство на слънцезащитно стъкло. Член 18 от Решение № 40 ясно пояснява, че секторите, които са включени в категорията „ограничена“, нямат право на достъп до право на земеползване.
(185)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори не съответства на пазарните условия (19).
(186)
ПКНР оспори констатацията на специфичността, като заяви, че ограниченията в Решение № 40 не могат да бъдат използвани с цел да се докаже предоставяне на полза от специфично естество. Този аргумент се отхвърля, тъй като целта на Решение № 40 е да се предоставят права за земеползване на насърчаваните сектори. Производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор; следователно предоставянето на право за земеползване на производителите на слънцезащитно стъкло е обхванато от разпоредбите на Решение № 40.
(187)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори констатациите на Комисията с твърдението, че в КНР действително имало функциониращ пазар на права на земеползване. Анализът, който обаче дружеството прави на системата на правата на земеползване в Китай не води до заключението, което предявяват. То не успява да покаже, че правото на земеползване се оценява от независими експерти; че то се продава чрез търгове, проведени по независим начин; че цената на правото на земеползване се определя от пазара вследствие на ата за земеползване се фиксира от пазара като резултат от конкурентен процес на подаване на тръжни оферти, както и че цените не са изопачени под влияние на държавната подкрепа.
(188)
След това същото дружество направи твърдението, че, независимо от факта, че Комисията е трябвало да установи съществуването на функциониращ пазар и оттук - липсата на субсидиране, Комисията е трябвало да сравни цените на правото на земеползване на това дружество с референтна стойност, а именно цените на правата на земеползване в провинцията, където е установено дружеството. С оглед на факта, че Комисията установи, че няма подходяща пазарна референтна стойност в тази провинция, този аргумент беше отхвърлен.
д) Изчисляване на процента на субсидията
(189)
Ползата е разликата между платената цена за право на земеползване и подходяща външна референтна стойност. Както в регламента за слънчевите панели, тази външна референта стойност е пазарната цена на земята в отделната митническа територия на Тайван, Пенгу, Кинмен и Матцу („Китайски Тайпе“).
(190)
След оповестяването ПКНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност и поиска повече информация относно основанията, поради които Китайски Тайпе е подходящ. Както е обяснено в съображение 467 от регламента за слънчевите панели Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Китайски Тайпе и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на терените и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе с тези в КНР; и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(191)
Предвид всички тези фактори Комисията заключи, че цените на правото за земеползване в КНР, при преобладаващи пазарни условия, за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе.
(192)
Едно от включените в извадката дружества предложи следното: ако е трябвало да се използва външна референтна стойност, е следвало да се вземе предвид БВП на провинцията, където е установено дружеството, и референтната стойност да съответства на „актуалните цени на земята в Египет, Армения, Гватемала, Конго, Монголия или Индонезия“, тъй като тези държави имали „сходно равнище на развитие“. Това твърдение бе отхвърлено поради следните причини:
а)
равнището на икономическо развитие не е единственият от изброените по-горе фактори, поради който Китайски Тайпе беше подходящ за сравнение;
б)
дружеството се позовава на провинцията, където е установено, а не на града, в който БВП на глава от населението е много по-висок, отколкото на обкръжаващата го провинция; и
в)
то не представи други аргументи, освен този за БВП, с които да обоснове, че някоя от другите външни референтни стойности би била по-подходяща от Китайски Тайпе.
(193)
Друго от включените в извадката дружества отбеляза след оповестяването, че използването на Китайски Тайпе не е било уместно във връзка с икономическото положение на провинцията, където е установено дружеството, но не предложи друга референтна стойност. При липса на други предложения за референтна стойност се потвърждава използването на използването на Китайски Тайпе.
(194)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВТ, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правото на земеползване е валидно за срок от 50 години и се амортизира на тази основа, ползата, която е реализирана полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(195)
Размерът на субсидията, установена за предоставянето на земя на занижени цени (LTAR) е, както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Заключение относно субсидирането
(196)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за цялото дружество за РП.
(197)
С цел да определи маржовете на общата субсидия, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП.
(198)
След това бе изчислен размерът на субсидията на m2 на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през РП, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ на m2.
(199)
След оповестяването ПКНР изтъкна, че Комисията не е взела предвид изчислените дъмпингови маржове в паралелната антидъмпингова процедура при публикуване на маржовете на субсидията в момента на оповестяването и че Комисията разглежда само въпроса за „двойното отчитане“ при изчисляването на митото, което следва да се наложи.
(200)
ПКНР поискаха, когато бъде установено, че причината за дъмпинг е субсидиране, това да се вземе предвид при изчислението на маржовете, също както при изчислението на митата.
(201)
Като се има предвид, че мерките в настоящия случай се ограничават до маржа на вредата, такова действие не би довело до промяна на действително наложените мита. Поради това Комисията не счете за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(202)
Осем производители, които са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП, са заявили интереса си след започване на процедурата. На Комисията не са известни други производители на сходния продукт от Съюза. Поради това Комисията счита, че посочените осем производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(203)
За установяване на общото производство на Съюза през РП беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросника. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП е оценено на близо 21 734 000 m2.
(204)
След оповестяването ПКНР отбеляза разлики между данните, посочени в документа за оповестяването, и тези, които се съдържат в жалбата, по отношение на промишлеността на Съюза. То заяви също така, че те са показателни за липсата на обективни и достоверни доказателства, което поставя под въпрос достигнатите от Комисията заключения.
(205)
Установените от ПКНР разлики между данните в жалбата и документа за оповестяването са резултат от факта, че всички данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха проверени на място и където бе необходимо, бяха актуализирани. Тъй като извадката представлява 79 % от общите продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, Комисията не може да приеме аргумента, че използваните доказателства, въз основа на които Комисията е достигнала до своите заключения, не са били обективни и надеждни.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(206)
Производството на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е било предназначено за собствено потребление. Следователно не беше необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
3. Потребление на Съюза
(207)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe, като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(208)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(209)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза се увеличава с 65 % между 2009 г. и 2011 г., но през РП намалява спрямо 2011 г. Потреблението през 2012 г. обаче е останало значително над нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличението на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. раздел Д.2.3 по-долу).
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял на субсидирания внос от засегнатата държава
(210)
Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по код по КН 7007 19 80 - Други - Стъкла, образувани от залепени листове (слоести стъкла), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe. Субсидираният внос в Съюза от засегнатата държава се променя, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe и жалбата.
(211)
През разглеждания период обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на вноса от КНР на разглеждания продукт на пазара на Съюза (увеличение от 7,2 % до 30,5 %).
(212)
Потреблението на производството на Съюза също е нараснало до 2012 г. Независимо че пазарът на Съюза се е свил през 2012 г., китайските производители износители са съумели да увеличат общия обем на вноса си.
(213)
След оповестяването ПКНР заяви, че Комисията е използвала силно завишени данни, тъй като статистическите данни на КНР за износа видимо сочат много по-нисък износ през РП в сравнение с обема на вноса, посочен в документа за оповестяването, и поиска обяснение за това как са изчислени тези обеми.
(214)
Комисията първо отбелязва, че статистическите данни за износа, представени от ПКНР, включително за всички видове закалено стъкло, са повече от 2,5 пъти по-ниски от статистическите данни на Евростат за целия код по КН ex 7007 19 80 за 2012 г. Следователно не може да се разглеждат като достатъчно надеждни.
(215)
Комисията основава изчисленията си на информацията, предоставена от жалбоподателя и от Glass for Europe. Тези данни са на разположение в неповерителната преписка. Комисията свери тази информация с проверените данни, предоставени от включените в извадката производители износители и от други оказали съдействие производители износители. Както е посочено в раздел А.3.3 по-горе, съдействащите производители износители съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г. Следователно Комисията няма причини да вярва, че информацията, на която се основават констатациите ѝ, е недостоверна. Освен това ПКНР не предостави никакви доказателства в подкрепа на своето твърдение.
4.2. Цени на субсидирания внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(216)
Средната цена на субсидирания внос в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на китайските производители износители.
(217)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(218)
С цел да се определи подбиването на цените през РП коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, обработка и товарене, а именно 0,40 EUR/m2, и 3 % вносно мито. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %, т.е. среднопретеглено с 11 %.
(219)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в цитираното съображение по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от субсидирания внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(220)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(221)
Както е обяснено в раздел А.3.2 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(222)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи анализ на макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от Glass for Europe и от жалбоподателя данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията направи анализ на микроикономическите показатели въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(223)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране.
(224)
Бяха оценени следните микроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(225)
Един производител износител заяви, че Комисията не е провела анализа на вредата в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент, тъй като е извършила анализа на вредата въз основа на два отделни и, по негово мнение, разнородни набори от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че твърдяното несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения, що се отнася до адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(226)
Същата страна се позова на определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни като спадащи било към макро-, било към микроикономическите данни.
(227)
Комисията не може да приеме това твърдение. Става дума за методология, приложима в случаите на съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. Всички фактори, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, бяха разгледани в анализа. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата беше проведен в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент.
6. Макроикономически показатели
6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(228)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Производствен обем (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(229)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Още в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза има излишен производствен капацитет. Поради бързото нарастване на потреблението на Съюза този излишен капацитет се свива до 2011 г., тъй като производственият капацитет на Съюза - независимо от нарастването му - се увеличава с по-бавни темпове от потреблението на Съюза. Производственият капацитет продължава да нараства през 2012 г., докато потреблението на Съюза намалява. Производството нараства от 2009 г. до 2011 г., след което през РП намалява с 30 %. Поради съществуващите капацитети промишлеността на Съюза е могла бързо да увеличи производството, за да задоволи силния растеж на търсенето в Съюза до 2011 г. В същото време, като реакция на растежа, наблюдаван от 2009 г. до 2011 г., промишлеността на Съюза добавя още капацитет, който едва частично влиза в експлоатация през РП. Това води до рязък спад в използването на капацитета през РП в сравнение с предходните години.
(230)
Макар че през разглеждания период промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението, докато използването на капацитета, след отбелязаното значително увеличение през първите три години от разглеждания период, намалява през РП. Това съвпада с увеличаването на пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава и нелоялната конкуренция, с която се сблъскват основните клиенти на промишлеността на Съюза, каквито са ползвателите в сектора за производство на слънчеви панели, поради китайския дъмпинг и субсидиране, установени и в този сектор.
6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(231)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(232)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 22,7 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 65 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 88,6 % през 2009 г. на 65,8 % през РП, т.е. значително намаление с 25,7 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от субсидирания внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
6.3. Растеж
(233)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като например производство, продажби, и в пазарния ѝ дял при съпоставка с динамиката на потреблението. Въпреки нарастването на потреблението през разглеждания период пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 321 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла да отбележи ръст успоредно с разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
6.4. Заетост и производителност
(234)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(235)
Заетостта като цяло нараства с 52 % между 2009 г. и РП. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през РП. В сравнение с 2009 г. през периода 2010-2011 г. производителността се увеличава съвсем слабо. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малко на брой служители. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това се дължи на отбелязания спад в производството от порядъка на около 30 %, което се отразява отрицателно на използването на капацитета през същия период.
(236)
Поради това през РП заетостта намалява в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
6.5. Размер на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(237)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на размера на действителните маржове на субсидията върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(238)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишно субсидиране, не е от значение за оценката.
7. Микроикономически показатели
(239)
Както е посочено по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Въпреки че по-голямата част от включените в извадката производители от Съюза са осъществявали дейност в сектора за производство на слънцезащитно стъкло по-рано, всички дружества е трябвало да инвестират в специализирани инсталации за производство на слънцезащитно стъкло, които напълно се различават от тези за производството на обикновено стъкло, тъй като степента на чистота и съдържанието на желязо при стъклото са много различни, също както и цялостното качество. Освен това стъклото трябва да се темперира, какъвто не е случаят с обикновеното стъкло. Накрая, на стъклото се нанася и покритие. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без изопачаващото въздействие на началния етап на започване на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са посочени и индекси.
7.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(240)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Индекс 2009 г.
100
64
64
71
Индекс 2010 г.
157
100
101
112
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(241)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато е отбелязан спад със 7,9 % спрямо 2011 г., с 9,5 % спрямо 2010 г. и с 23 % спрямо 2009 г. Продажните цени на производителите от Съюза намаляват с по-бавни темпове в сравнение с наблюдаваната тенденция при продажните цени на продуктите от засегнатата държава. Например между 2011 г. и 2012 г. китайските цени намаляват с 11 %, а тези в Съюза с 8 % през същия период.
(242)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение раздел Г.4.2 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение за всеки вид на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през РП. Това се дължи на факта, че не всички видове на продукта, които са произведени от промишлеността на Съюза, са изнасяни от включените в извадката китайски производители износители.
(243)
След оповестяването ПКНР твърди, че при оценката на средните китайски цени Комисията не е взела предвид разликата между изнасяните от китайските производители износители видове на продукта и продаваните от производителите на Съюза. Според него обстоятелството, че се споменава наличието на голяма разлика между средната продажна цена на промишлеността на Съюза и средната продажна цена на китайските производители износители, е довело до подвеждащо представяне на фактите предвид разликата между продажните цени на Съюза и китайските цени на вноса.
(244)
Както е посочено по-горе, Комисията направи подробно сравнение за всеки вид на продукта с цел да определи нивото на подбиването, което безспорно е част от анализа на вредата. Освен това тя ясно посочи причината за разликите, а именно, че китайските производители износители не са произвеждали всички видове на продукта, произведени от промишлеността на Съюза. Следователно не може да се твърди, че представянето на фактите от Комисията е било невярно и подвеждащо.
(245)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с над 10 % между 2011 г. и РП, но остават сравнително непроменени в периода 2010-2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода 2009-2011 г. Увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. се дължи на намаляването на обема на производството.
(246)
ПКНР също така заяви, че намаляването на средната единична продажна цена през разглеждания период е обусловено, между другото, от постигнатата производствена ефективност. Освен това увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. очевидно не се дължи на намаляването на обема на производството, а на увеличението на производствения капацитет.
(247)
Всъщност в резултат от постигнатата ефективност в периода 2009-2011 г. производствените разходи за единица продукция намаляват и по този начин допринасят за спада на единичната продажна цена. Комисията обаче установи, че през РП средната продажна цена е паднала далеч под средните производствени разходи за единица продукция, като по този начин обхваща само 88 % от тях. В същото време нарастването на производствения капацитет на включените в извадката дружества не би могло да е причина за увеличението на производствените им разходи за единица продукция. Всъщност между 2011 г. и 2012 г. производственият им капацитет нараства само с 2,6 %, а средните им производствени разходи за единица продукция през същия период нарастват с 10,6 %. Съответно въпросните твърдения се отхвърлят.
7.2. Разходи за труд
(248)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(249)
В периода между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Съществено увеличение с 4,8 % обаче е наблюдавано в периода между 2011 г. и РП. Общото увеличение на разходите за труд може да се обясни отчасти с разходите, направени от някои производители от Съюза във връзка с извеждането от експлоатация на фабрики в периода между 2011 г. и РП, т.е. с необходимостта да се плащат заплати на наетите лица, въпреки че действително те не са работели.
7.3. Запаси
(250)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(251)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода между 2011 г. и РП и с 15 % между 2009 г. и РП, но намаляват с 11,6 % в периода между 2010 г. и 2011 г.
(252)
След оповестяването ПКНР твърди, че тенденциите при запасите са без значение, тъй като увеличението им в абсолютно и в относително изражение е много ниско.
(253)
Като се има предвид динамиката на цените, не е икономически изгодно даден производител да поддържа големи запаси, тъй като стойността им намалява бързо. Следователно логично е да се очаква производителите от Съюза да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт между 2011 г. и РП, макар и доста ограничено, е подходящ показател с цел да се установи дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Големият обем на запасите в абсолютно изражение през 2010 г. трябва да се разглежда с оглед на факта, че продажбите са били на много по-високо ниво през тази година в сравнение с РП.
7.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(254)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(255)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(256)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено в раздел Г.7 по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намалява през 2011 г., когато субсидираният внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(257)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад с 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(258)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(259)
В таблица 10 е показано, че след началния етап на започване на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009-2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(260)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009-2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009-2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г. Спадът през 2012 г. е логично следствие от факта, че промишлеността на Съюза е претърпяла загуба през РП.
(261)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
8. Заключение относно вредата
(262)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при повечето показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, през разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива поради по-голямото увеличение на потреблението през този период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(263)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(264)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че през РП продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени разходи, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която отбелязва значителни отрицателни стойности през РП.
(265)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това, въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, те се увеличават в периода от 2011 г. до РП. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в раздел Г.7.4 по-горе, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират със субсидирания внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(266)
След оповестяването ПКНР окачестви оценката на Комисията като непоследователна, тъй като в нея се твърди, че инвестициите са били главно за НИРД, а също така заяви, че капацитетът е нараснал през РП в очакване на повишено търсене. Тези твърдения не са непоследователни, а взаимнодопълващи се: инвестициите в нови видове на продукта през същия период неминуемо водят и до нарастване на капацитета. Освен това, макар и тези инвестиции действително да са увеличили разходите на промишлеността на Съюза, те са също така важен показател за това, че промишлеността на Съюза полага всички усилия, за да остане конкурентоспособна.
(267)
Следователно може да се стигне до заключението, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на субсидирания внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(268)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(269)
В съответствие с член 8, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен субсидирания внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на субсидирания внос.
1. Въздействие на субсидирания внос
(270)
В рамките на разследването бе отчетен определен ръст на субсидирания внос през разглеждания период, като обемът му бележи увеличение с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса, както и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Налице е очевидно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. С други думи: вносът нараства със значително по-бързи темпове от пазара на Съюза, докато в същото време производителите от Съюза губят пазарен дял в полза на субсидирания китайски внос. Както се посочва в раздел Г.4.2, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(271)
Разследването показа, че цените на субсидирания внос са намалели с 27,2 % през разглеждания период и че това е довело до още по-големи разлики между цените на производителите от Съюза и тези на производителите износители. В контекста на този значителен ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при което започва да работи на загуба. След началния етап през 2009 г. производителите от Съюза постигат стабилни нива на печалба през 2010 г. и 2011 г. През РП обаче производителите от Съюза отбелязват значителни загуби.
(272)
След оповестяването няколко заинтересовани страни оспориха заключението на Комисията, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Те заявиха, че няма съвпадение във времето между вредата и увеличаването на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че между 2009 г. и 2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е била 4,96 EUR/m2 - сума, която е близо до тази през 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(273)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(274)
Страните също така заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и субсидирания внос от КНР не може да бъде оценено въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(275)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. През разглеждания период цените на вноса спадат с 27,2 %.
(276)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличава значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нараства със 150 % през същия период. През РП, на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 %, обемът на вноса от КНР се увеличава допълнително с повече от 35 %. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП и силното нарастване на субсидирания китайски внос. Също така логиката изисква да измине известен период от време преди да бъдат почувствани от производителите от Съюза някои неблагоприятни последици от нарасналия субсидиран внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(277)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна, независимо от регистрираното увеличение при китайския внос в същата година, не променя заключението, според което през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания китайски внос.
(278)
През РП, на фона на спад в потреблението с малко повече от 19 %, китайските производители износители:
а)
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
б)
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза е наблюдаван спад от 32 %, а също така
в)
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с над 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(279)
Въз основа на изложения по-горе анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на субсидиран внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(280)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Средна цена (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(281)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,7 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(282)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този внос е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна, средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(283)
Предвид ниските като цяло обем на вноса и пазарни дялове на вноса от трети държави, както и равнищата на цените им, Комисията стига до заключението, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(284)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(285)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009-2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това изглежда се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (а именно САЩ и Канада).
(286)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (през началния етап), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(287)
Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, е основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Разследването потвърди също, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави. Поради това Комисията не може да направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(288)
След оповестяването няколко страни оспориха констатациите на Комисията, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Те са на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Те считат също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че докато цените на световния пазар са бележели спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросните страни заявиха, че спадът в продажбите за износ на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за понесената вреда.
(289)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Случаят изглежда не е такъв. В действителност въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(290)
Същите страни заявиха също, че разследването е засегнало пазара на Съюза и не е подложило на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(291)
Освен това, дори да се приемело, че констатациите на институциите на ЕС са били верни, те приписвали вредата, причинена от други фактори, на субсидирания внос в Съюза. Следователно китайския износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не бил субсидиран внос в ЕС и като такъв е квалифициран като друг фактор, вредните последици от който не можело да бъдат приписвани на субсидирания внос.
(292)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя нямаше за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(293)
В същия дух Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на субсидирания внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намаления износ на промишлеността на Съюза към неговите основни дестинации сред третите държави, в контекста на факта, че тези пазари не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордната 2010 и 2011 година повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са осъществявани на пазара на Съюза.
(294)
Поради това Комисията стигна до заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза
2.3. Развитие на потреблението и капацитета
(295)
Както е посочено в раздел Г.3 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза се увеличава с 65 %. Най-високата стойност е регистрирана през 2011 г., когато увеличението е 105 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва в пълна степен от това увеличение на потреблението. Общите ѝ продажби нарастват значително до 2011 г., но с по-бавни темпове от пазара. След това през РП се наблюдава спад като цяло. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25,7 % спрямо 2009 г. (- 15,8 % спрямо 2011 г.). Обратно на това пазарният дял на Китай, както и обемът на неговите продажби се увеличават значително, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, което води до увеличение от 68,4 % за този период и общо увеличение от 321 % за целия период. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(296)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се субсидиран внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският субсидиран внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза.
(297)
След оповестяването няколко страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на спад в потреблението на Съюза. Според тях това е единственият фактор, който изглежда регистрира спад за първи път през 2012 г. и който може да бъде разумно свързан с вредата, макар че вносът от Китай още през 2011 г. е бил на цени, сравними с тези през 2012 г.
(298)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (през 2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза нараства общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се увеличава с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(299)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както е посочено в таблица 10 по-горе, 2010 г. е годината, през която промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 % през същия период. На последно място, ако спадът в потреблението през РП е причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад е трябвало да се отрази и на китайския внос. Случаят обаче явно не е такъв. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(300)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение. Поради това Комисията стигна до заключението, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(301)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4, неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г. Разследването разкри, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % между 2011 г. и края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички останали дружества на пазара бележи леко намаление през същия период. Вследствие на това като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението на Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е бил висок още в началото на разглеждания период и остава висок и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(302)
След оповестяването няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание твърдяния излишък на производствени мощности като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета не е можело да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като промишлеността на Съюза винаги се е сблъсквала със сериозна пропаст между производствения капацитет и потреблението, което, по тяхно мнение, не е икономически изгодно. Една страна освен това заяви, че обстоятелството, че е имало нов участник на пазара между 2011 г. и края на РП, е допринесло за понесената вреда, тъй като е повишило конкуренцията на вътрешния пазар.
(303)
Страните също така изтъкнаха, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет, в съчетание със спад в продажбите за износ, са довели до ниско ниво на използване на производствения капацитет. Това слабо използване на капацитета е причинило високите фиксирани разходи, които, по мнение на въпросната страна, са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза, ангажирана с производството на слънцезащитно стъкло.
(304)
Комисията отбелязва, че нивото на капацитета на цялата промишленост на Съюза винаги е надвишавало общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 % само през ПР.
(305)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение от само 4 % между 2010 и 2011 г. и от 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(306)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и, макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че нивото на капацитета на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразно.
(307)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар да е разполагал с висок капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС - през РП. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че е довело до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за използването на този капацитет. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял между 2011 и 2012 година.
(308)
Разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са били от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но все пак остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху себестойността на продукцията, но това въздействие не е било значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още беше на ниво 65 % през РП.
(309)
И на последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително по причина на горното обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(310)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и по съвкупност, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(311)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага (20), около 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15-20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло.
(312)
След оповестяването две от страните изтъкнаха, че, в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011 г. и началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на финансовата 2011/2012 година поради необходимия интервал от време между двете събития.
(313)
Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (21) Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от схемите за финансово подпомагане - предимно преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че орязването на ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата (22). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава сравнително високо през същия период 2009-2012 г.
(314)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а оттам и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(315)
Аналогично на горното заключение, предвид това че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 година не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(316)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че развитието на потреблението на слънчеви модули не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение
(317)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Комисията анализира други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, износа на промишлеността на Съюза, промените в моделите на потребление и на производствения капацитет или състоянието на пазара на някои от потребителите на разглеждания продукт. Никоя от тези причини - анализирани поотделно или заедно, не може да се разглежда сама по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(318)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, бе направено заключението, че субсидираният внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 6 от основния регламент.
(319)
След РП няколко производители на слънцезащитно стъкло обявиха публично спирането на тяхната производствена дейност, което неизбежно преобразува значителен оперативен капацитет в неизползван капацитет. Това допълнително засилва причинно-следствената връзка, установена по-горе, и показва опустошителните последици от субсидирания внос върху промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(320)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за субсидиране, причиняващо вреда, приемането на мерки в конкретния случай ясно не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(321)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от субсидирания внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си мощности, а други са изправени пред неплатежоспособност (23). При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(322)
Очаква се с налагането на антисубсидийни мита да се отстранят последиците от вредоносното субсидиране и да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че те да отразяват производствените цени, като по този начин тя ще подобри своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние.
(323)
Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло.
(324)
На последно място, има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския субсидиран внос, да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(325)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение ще стане нетърпимо в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това, освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, и други производители могат да изпаднат в неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(326)
Това наложи извода, че налагането на антисубсидийни мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(327)
Основната стопанска дейност на двамата оказали съдействие вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(328)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт би се отразило неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място бе отбелязано, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави, от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(329)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(330)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
4. Интерес на ползвателите
(331)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима ползватели изразиха подкрепа за налагането на антисубсидийни мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което невинаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антисубсидийни мерки. Според тези ползватели налагането на антисубсидийни мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(332)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6-8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антисубсидийни мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малко от 1 %. Това се дължи главно на факта, че оказалите съдействие ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза.
(333)
Следователно въпреки че евентуалното налагане на антисубсидийни мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули, произвеждани от промишлеността на Съюза.
(334)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, които няма да бъдат неблагоприятно засегнати от налагането на антисубсидийни мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(335)
Предвид изложеното по-горе Комисията отхвърли представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(336)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антисубсидийната процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антисубсидийни мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(337)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, Комисията отбелязва, че картелът е спрял да развива дейност през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. Второ, нито един от включените в извадката производители от Съюза не е бил част от картела, както и нито един от настоящите производители от Съюза, регистрирали най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антисубсидийни мита да окаже каквото и да било въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(338)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(339)
Пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването и не се разглежда като свързан пазар. Разследването показа, че през РП производителите от Съюза действително са продължили да бъдат конкурентни в тази пазарна ниша независимо от относително по-високите начислявани от тях цени, тъй като техните продукти с покритие имат конкурентно предимство по качество на пазара. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Следователно този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(340)
Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползват от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това този аргумент също следва да бъде отхвърлен.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(341)
Предвид изложеното по-горе бе направено заключението, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, интересът на Съюза изисква да се наложат окончателни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(342)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(343)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(344)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос.
(345)
Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира при липса на вредоносно субсидиране. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция.
(346)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(347)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(348)
След оповестяването една страна оспори маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Страната заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(349)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба не се основава на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския субсидиран внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се е отличавало съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския субсидиран внос. Изявлението на страната в тази връзка, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. беше на сходно равнище с това през 2012 г. Също така, в течение на 2010 г. промишлеността на Съюза изграждаше допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отрази неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
2. Мерки
(350)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 15 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - маржа на субсидията или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на равнището на установения процент на субсидиите.
(351)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(352)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(353)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Всички други дружества
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Гореизложените изравнителните мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(355)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват състоянието в момента на разследването, що се отнася до подбраните в извадката дружества, като средната стойност на митническите ставки, наложени върху тях, е приложена към оказалите съдействие дружества, които не бяха избрани за участие в извадката.
(356)
Тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(357)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на изравнително мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови структури за производство или за продажба), следва да се изпраща до Комисията заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(358)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП, освен ако са оказали съдействие на разследването.
(359)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че адвалорните антидъмпингови и изравнителни мита не са ефективни и поиска Комисията да наложи мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Освен това няколко ползватели също предложиха да се използва МВЦ. Причините, изтъкнати от страните, както и причините, поради които Комисията е отхвърлила тези искания, са изложени в съображения 144-168 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 470/2014 на Комисията (24) („регламента за окончателните антидъмпингови мерки“).
(360)
След оповестяването тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг под формата на МВЦ. Комисията отхвърли предложените гаранции поради причините, изложени в съображения 172-179 от регламента за окончателните антидъмпингови мерки.
(361)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 и с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие), се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на изравнителното мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
Всички останали дружества
17,1 %
B999
3. Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 12,4 %.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 471/2014
z dne 13. maja 2014
o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 15 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 27. aprila 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (2), napovedala začetek protisubvencijskega postopka glede uvoza solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“) v Evropsko unijo.
(2)
Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 14. marca 2013 vložil EU ProSun Glass („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju solarnega stekla in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, za kar je Komisija menila, da zadostuje za utemeljitev začetka preiskave.
(3)
Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) je Komisija vlado Ljudske republike Kitajske („kitajska vlada“) obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu solarnega stekla s poreklom iz LRK, ki povzroča materialno škodo industriji Unije. Komisija je kitajsko vlado povabila na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev.
(4)
Kitajska vlada je sprejela vabilo na posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Vendar je Komisija ustrezno upoštevala pripombe kitajske vlade v zvezi s shemami, navedenimi v pritožbi. Po posvetovanjih je kitajska vlada predstavila svoja stališča.
2. Vzporedni protidampinški postopek
(5)
Komisija je 28. februarja 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza solarnega stekla s poreklom iz LRK v Unijo.
(6)
Komisija je 27. novembra 2013 z Uredbo Komisije (EU) št. 1205/2013 (4) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK.
(7)
Analizi škode, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, temeljita na isti opredelitvi industrije Unije, reprezentativnih proizvajalcev Unije in obdobja preiskave ter sta privedli do enakih sklepov, če ni določeno drugače. To se je štelo za primerno zaradi poenostavitve analize škode ter doseganja doslednih ugotovitev v obeh postopkih. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, predložene v katerem koli od teh dveh postopkov, upoštevane v obeh postopkih.
3. Strani, ki jih postopek zadeva
(8)
Komisija je pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK uradno obvestila o začetku preiskave. V obvestilu o začetku so bile vse zadevne strani pozvane, naj stopijo v stik s Komisijo in se javijo.
(9)
Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(10)
Pritožniki, proizvajalci izvozniki v LRK, uvozniki in organi LRK so predstavili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
3.1 Vzorčenje
(11)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da bo v skladu s členom 27 osnovne uredbe morda smiselno omejila število proizvajalcev izvoznikov v LRK, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala, z izbiro vzorca.
3.2 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(12)
Komisija je na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave („OP“) med osmimi proizvajalci, ki so se javili, izbrala vzorec petih družb.
(13)
Po preveritvenih obiskih se je Komisija odločila, da odstrani eno od petih vzorčenih družb, saj je bilo ugotovljeno, da ni reprezentativna za industrijo Unije, ker je bila izmed osmih proizvajalcev, ki so se javili, edina v zagonski fazi. Zato je Komisija menila, da v primeru njene vključitve obstaja tveganje, da kazalniki škode, zlasti dobičkonosnosti, ne bi izražali dejanskega stanja industrije Unije.
(14)
Zato je bil končni vzorec sestavljen iz štirih proizvajalcev Unije. Njihova proizvodnja je predstavljala 79 % prodaje industrije Unije na trgu Unije v OP. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije.
(15)
Trije proizvajalci Unije so na podlagi člena 29 osnovne uredbe zahtevali, da njihova identiteta ostane zaupna. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete bistveno negativno vplivalo na njihove poslovne dejavnosti. Komisija je proučila predložene razloge in sprejela njihovo zahtevo. Glede na omejeno število proizvajalcev Unije tudi druga imena proizvajalcev Unije niso bila razkrita v dokumentu o splošnem razkritju, saj bi to lahko omogočilo identifikacijo družb, ki so zahtevale anonimnost.
(16)
Identiteta družbe Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) pa je bila že javno znana, saj je družba izjavila, da je ena od tistih, ki pritožbo podpira. Zato je bila družba imenovana v dokumentu o splošnem razkritju.
(17)
Prav tako je pritožnik v nezaupni različici pripomb na razkritje imenoval tri proizvajalce Unije, ki so prenehali s poslovanjem (Guardian, AGC in Centrosolar Glass), in četrto družbo, ki je znatno zmanjšala proizvodnjo (Saint Gobain).
3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK
(18)
V obvestilu o začetku se je od vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK zahtevalo, naj se v določenem času javijo Komisiji in predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(19)
Devet proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Sodelujoče družbe so predstavljale skoraj 100 % prijavljenega izvoza solarnega stekla v Unijo v letu 2012.
(20)
Komisija je v skladu s členom 27 osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času dovolj dobro preiskati. Izbrani vzorec je predstavljal več kot 76 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave.
(21)
Komisija je v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe obvestila vse zainteresirane strani o končnem izbranem vzorcu in jih pozvala k predložitvi pripomb. Prejela ni nobenih pripomb.
3.4 Individualna preiskava
(22)
Noben od proizvajalcev izvoznikov v LRK ni zahteval individualne preiskave na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe.
3.5 Vzorčenje nepovezanih uvoznikov in uporabnikov
(23)
Štirje nepovezani uvozniki so izpolnili obrazec za vzorčenje, ki je bil priložen obvestilu o začetku, dva uvoznika in dvanajst uporabnikov pa je predložilo izpolnjen vprašalnik. Glede na majhno število sodelujočih uvoznikov vzorčenje ni bilo potrebno.
4. Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski
(24)
Vprašalniki so bili poslani kitajski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije ter vsem uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili. Kitajski vladi je bil poleg vprašalnika poslan tudi dodatek, ki ga je morala posredovati državnim komercialnim bankam v LRK, ki so vzorčenim družbam v obdobju preiskave posodila sredstva. Kitajska vlada je izjavila, da je dodatek posredovala zadevnim bankam, vendar ni dobila nobenih odgovorov.
(25)
Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in 12 uporabnikov.
(26)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in ki so se ji zdele potrebne za dokončno ugotovitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni tako:
(a)
Proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
(b)
Kitajska vlada:
-
ministrstvo za trgovino, Beijing,
-
kitajska bančna regulativna komisija, Beijing;
(c)
Proizvajalci Unije
-
GMB/IF, Nemčija,
-
[zaupno],
-
[zaupno],
-
[zaupno],
-
[zaupno];
(d)
Nepovezani uvozniki
-
Vetrad NV, Nizozemska;
(e)
Uporabniki
-
Sunerg Solar SRL, Italija,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francija.
(27)
Vsem zainteresiranim stranem je bil poslan dokument o razkritju, ki je vseboval bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je Komisija predlagala uvedbo izravnalnih dajatev na solarno steklo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Vse zainteresirane strani so bile seznanjene z rokom, v katerem lahko predložijo pripombe na razkritje.
(28)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane.
(29)
Kitajska vlada je trdila, da ta dokument o razkritju ni izpolnil standardov iz členov 22.3 in 22.5 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih („SIU“), saj ni dovolj podrobno opredelil ugotovitev in sklepov preiskovalnega organa. Vendar kitajska vlada ni predložila nobenega konkretnega primera te domnevne pomanjkljivosti. Komisija je po natančnem pregledu dokumenta ugotovila, da dokument vsebuje zadostne informacije, da lahko kitajska vlada uveljavlja pravico do obrambe.
(30)
Nekaterih informacij ni bilo mogoče navesti v dokumentu o razkritju, saj so bile poslovno zaupne in so bile razkrite le zadevnim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom. Vzorčenim proizvajalcem izvoznikom je bil poslan poseben zaupen dokument o razkritju z navedbo izračunov in informacij o posamezni izravnani shemi in ugodnosti ter zagotovljen 25-dnevni rok za predložitev pripomb.
5. Obdobje preiskave
(31)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(32)
Izdelek v tej preiskavi je solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3) („zadevni izdelek“, ki se običajno imenuje „solarno steklo“). Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7007 19 80.
2. Podobni izdelek
(33)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. Obseg izdelka
(34)
Nepovezani uvoznik je zahteval izključitev vrtnarskega stekla za gradnjo rastlinjakov iz preiskave, pri čemer je trdil, da je za tako gradnjo potrebno steklo zelo različnih dimenzij, medtem ko se solarno steklo proizvaja le v določenih dimenzijah. Uvoznik je predložil tudi potrdilo, ki kaže, da je del njegovega uvoza zajemalo steklo z vsebnostjo železa večjo od 300 ppm. Zato je tak uvoz izključen iz obsega izdelka. Komisija glede preostalega dela njegovega uvoza meni, da se kljub razliki v dimenzijah tako steklo lahko uporabi tudi kot solarno steklo. Uvozniki bi na primer lahko naročili steklo večjih dimenzij, kot ga potrebujejo, in ga nato razrezali šele v Uniji, da bi se izognili dajatvam. Zato vrtnarsko steklo z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, sodi k zadevnemu izdelku.
(35)
Drug nepovezani uvoznik je trdil, da ima pohištveno steklo, ki ga uvaža (ki se uporablja za steklene police, panelna polnila, plošče za mize, panele za drsna vrata, zgornje panelne izdelke itd.), enake ali zelo podobne tehnične značilnosti kot solarno steklo, vendar je zahteval njegovo izključitev iz preiskave, ker ima drugačno končno uporabo.
(36)
Vendar predloženi dokazi kažejo, da večina stekla, ki ga uvaža ta nepovezani uvoznik, nima vseh zgoraj opisanih tehničnih značilnosti solarnega stekla. Zlasti je treba poudariti, da ima šest vrst uvoženega stekla vsebnost železa veliko večjo od 300 ppm, pri čemer ima ena vrsta uvoženega stekla vsebnost železa manjšo od 300 ppm, vendar je njihova prepustnost sončne energije bistveno manjša od 88 %, ki je minimalni pogoj za opredelitev kot solarno steklo.
(37)
Uvoznik je trdil, da te vrste stekla sicer ne izpolnjujejo ene od zgoraj opisanih tehničnih značilnosti solarnega stekla, vendar ustrezajo glavni razvrstitvi solarnega stekla, tj. „kaljeno natrij-kalcijevo ravno steklo“. Vendar Komisija meni, da v preiskavo sodijo le tiste vrste stekla, ki izpolnjujejo vse tehnične značilnosti solarnega stekla. Zato vse zgoraj navedene vrste stekla, ki jih uvaža ta uvoznik, ne sodijo v preiskavo.
(38)
Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da vse vrste vrtnarskega in pohištvenega stekla, ki izpolnjujejo tehnične značilnosti, navedene v uvodni izjavi 32, sodijo v obseg zadevnega izdelka, saj jih je mogoče uporabljati kot solarno steklo.
(39)
Po razkritju je isti uvoznik trdil, da solarno steklo, ki se lahko uporablja tudi za pohištveno steklo, ni bilo izključeno iz preiskave, zato to povzroča upravno breme in zamude za družbe. Domnevni vzrok za to naj bi bilo dejstvo, da morajo družbe poslati carinskim organom v Uniji poročila o preskusu vsakokrat, ko ti organi dvomijo, ali se za uvoženo blago uporabljajo ukrepi.
(40)
Komisija meni, da se te vrste stekla ne bi smele izključiti iz preiskave, saj se lahko solarno steklo uporablja tudi za vrtnarsko in pohištveno steklo. Da bi zagotovili ustrezno zaščito industrije Unije pred škodljivim učinkom izravnanih subvencij, bi morali preprečevati vrzeli, ki omogočajo izogibanje. Pozitiven učinek ustrezne zaščite odtehta negativen učinek dodatnega upravnega bremena, ki ga je domnevno utrpel zadevni uvoznik.
(41)
Isti uvoznik je trdil tudi, da bi bilo treba iz obsega izdelka izključiti tudi plavljeno steklo, saj ima drugačen proizvodni proces kot valjano steklo, ki ga uvoznik šteje za edino vrsto solarnega stekla. Uvoznik je navedel, da izdelkov za opremljanje domov iz plavljenega stekla ni mogoče uporabljati kot solarno steklo in bi jih bilo treba izključiti iz preiskave. Vendar plavljenega stekla ni mogoče izključiti iz preiskave, saj izpolnjuje vse zgoraj navedene tehnične značilnosti. Zaupni dokumenti, ki so jih med preiskavo predložile zainteresirane strani, so pokazali, da je mogoče plavljeno steklo dejansko uporabljati kot solarno steklo, proizvajajo pa ga tako industrija Unije kot kitajski izvozniki. To potrjujejo javno dostopne informacije na spletu (5). Zato plavljeno steklo ostaja vključeno v preiskavo.
C. SUBVENCIJA
1. Uvod
(42)
Pritožnik je trdil, da LRK subvencionira svojo industrijo solarnega stekla. Pritožba vsebuje prima facie dokaze o številnih subvencijskih praksah, vključenih v zakonodajo in v številne dokumente politike in načrtovanja, ki so podlaga za državno podporo v tem sektorju.
(43)
Komisija je pregledala in analizirala dokumente, navedene v pritožbi, ter dodatne dokumente, ki so jih med potekom preiskave predložili kitajska vlada in vzorčeni proizvajalci izvozniki, ter ugotovila, da je iz veliko teh dokumentov razvidno, da se industrija solarnega stekla v LRK na številnih področjih obravnava preferenčno.
(44)
Kitajska vlada je industrijo solarnega stekla v 12. petletnem načrtu vključila med „ključne“ industrije (6). Kitajska vlada je izdala tudi poseben politični dokument, tj. „12. petletni načrt za solarno fotonapetostno industrijo“, v okviru katerega je steklo opredeljeno kot ključni glavni dodatni material v fotonapetostni industriji, ki ga je treba proizvesti doma. V načrtu se od vlade zahteva, da podpre razvoj industrije in tehnološke inovacije ter pridobi sredstva za industrijo.
(45)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala sklicevanje Komisije na 12. petletni načrt v zvezi s solarnim steklom. Ta kritika je bila zavrnjena, saj načrt izrecno omenja solarno steklo, in sicer v poglavju 9, stolpec 6, v zvezi s „ključnimi razvojnimi področji proizvodnje“. 12. petletni načrt jasno določa prednostne naloge kitajske vlade za obdobje, ki ga zajema, pri čemer je ena od teh prednostnih nalog proizvodnja solarnega stekla.
(46)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala razlago „12. petletnega načrta za solarno fotonapetostno industrijo“ s strani Komisije z navedbo, da ni izražala sklepov Komisije. Vendar je bila ta kritika zavrnjena, saj jasno nasprotuje informacijam, prejetim od drugih oddelkov kitajske vlade. Ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo („MIIT“) je med obiskom pri kitajski vladi pojasnilo, da je solarno steklo vključeno v ta načrt, ki je močno usmerjen v izboljševanje kakovosti, saj je visokokakovostno solarno steklo ključnega pomena za spodbujanje solarne fotonapetostne industrije.
(47)
Pomen inovacij in novih materialov na splošno je poudarjen v „12. petletnem programu za industrijske tehnološke inovacije“ (7), ki je bil pripravljen za izvajanje „Načrta za dolgoročni razvoj znanosti in tehnologije“ (8). V njem so močno poudarjene tehnološke inovacije, ki vključujejo razvoj novih materialov. V tem okviru obstaja tudi izrecna navedba v zvezi s solarnim steklom.
(48)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala sklepe Komisije s trditvijo, da solarno steklo ni bilo omenjeno v nobenem od teh dokumentov. Komisija ugotavlja, da sta oba dokumenta namenjena zagotavljanju posebne pomoči visokotehnološkim podjetjem, kot obravnavata uvodni izjavi 401 in 402 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1239/2013 (9) („uredba o sončnih ploščah“), kjer je enako trdila kitajska vlada. Oba dokumenta upoštevata 12. petletni načrt in načrt za solarno fotonapetostno industrijo ter pomagata visokotehnološkim podjetjem in podjetjem z novo tehnologijo, vključno s številnimi proizvajalci solarnega stekla.
(49)
„Sklep št. 40 državnega sveta o razglasitvi in izvajanju začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture“ (ki se skupaj s priloženimi „začasnimi določbami o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture“ imenuje „sklep št. 40“) navaja, da bo kitajska vlada dejavno podpirala razvoj nove energetske industrije in pospešila razvoj sončne energije (10), naroča vsem finančnim institucijam, naj zagotovijo kreditno podporo samo za spodbujane projekte (kategorija, v katero sodijo projekti v zvezi s solarnim steklom), ter napoveduje izvajanje „drugih politik ugodnosti za spodbujane projekte“ (11).
(50)
Kitajska vlada je po razkritju oporekala razlagi členov 5 in 17 „začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture“ s strani Komisije. Kitajska vlada je trdila, da člen 5 ne omenja solarnega stekla. Vendar ker omenja spodbujanje solarne energije, za katero je potrebno solarno steklo, Komisija meni, da to vključuje solarno steklo s področja uporabe začasnih določb.
(51)
Kitajska vlada je nato izpodbijala način, kako Komisija razlaga člen 17, ki navaja, da bi morale kreditno podporo prejeti le spodbujane industrije, vendar določa, da je treba to zagotavljati „v skladu s kreditnimi načeli“ in ne preferenčno.
(52)
Pri pregledu vzorčenih družb ali med obiskom pri kitajski vladi ni bil odkrit noben dokaz, da je bila ta določba izpolnjena. Zadevne banke niso sodelovale pri preiskavi, da bi omogočile presojo ali preverjanje te določbe. Preiskava je dejansko pokazala, da nekatera podjetja izkoriščajo preferenčno posojilno politiko. Zato Komisija zavrača trditev kitajske vlade, da je bilo posojilo industriji solarnega stekla zagotovljeno „v skladu s kreditnimi načeli“. Še vedno je ključna točka, da vse finančne institucije zagotavljajo kreditno podporo spodbujanim industrijam, ki vključujejo proizvodnjo solarnega stekla, in da se ta podpora dejansko zagotavlja preferenčno.
(53)
Komisija za nacionalni razvoj in reforme je leta 2011 državnemu svetu priporočila, naj spremeni program v sklepu št. 40. Državni svet je izdal „Sklep št. 9 državnega sveta o razglasitvi in izvajanju glavnega kataloga o prilagajanju industrijske strukture“ („sklep št. 9“). Ta dokument kitajsko vlado in javne agencije „dejavno spodbuja“ k „usmerjanju razvoja ustreznih industrij in optimizaciji nadgradnje industrijske strukture.“ V točki 12(2) sklepa št. 9 je posebej navedeno, naj se spodbuja proizvodnja „ultra čistega plavljenega stekla za industrijo sončne energije“.
(54)
Nacionalni okvir za srednjeročne in dolgoročne znanosti in tehnološki razvoj (obdobje 2006-2020), ki ga je sprejela kitajska vlada, napoveduje, da bo „na prvo mesto postavil finance politike“, „spodbujal finančne institucije k dodeljevanju preferenčne kreditne podpore velikim nacionalnim projektom znanstvene in tehnološke industrializacije“, „spodbujal finančne institucije k izboljšanju in krepitvi finančnih storitev za visokotehnološka podjetja“ in „izvajal preferenčne davčne politike za spodbujanje razvoja visokotehnoloških podjetij“.
(55)
Proizvodnja solarnega stekla sodi pod opis visokotehnoloških podjetij, kot kaže število proizvajalcev s statusom podjetja z novo tehnologijo ali visokotehnološkega podjetja, in je nova industrija na Kitajskem in v Uniji. V zvezi s tem želi Komisija poudariti tudi, da je ena od vzorčenih družb iz sklada komisije za nacionalni razvoj in reforme prejela posebna nepovratna sredstva kot nagrado za inovacije na področju solarnega stekla, kar jasno kaže na interes kitajske vlade za ta visokotehnološki sektor.
(56)
Pritožnik je trdil, da so domnevne subvencije sestavljene iz shem, navedenih v oddelku C.2. Komisija je po pregledu vzorčenih družb v LRK in obisku kitajske vlade analizirala te sheme, v okviru katerih so vzorčene družbe prejele ugodnosti v obdobju preiskave.
2. Druge ugotovljene subvencijske sheme
(57)
Med pregledom vzorčenih družb je analiza njihovih notranjih evidenc razkrila subvencije s strani pokrajinskih, mestnih, deželnih ali okrajnih vladnih organov. Te subvencije niso bile posebej navedene v pritožbi. Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, ni jasno, ali gre za ad hoc subvencije ali lokalne subvencijske programe. Vendar pa lokalen značaj teh shem pomeni, da od pritožnikov ni bilo mogoče upravičeno pričakovati, da so s podrobnostmi teh subvencij seznanjeni, in zato slednje niso bile neposredno navedene v pritožbi.
(58)
Komisija je v zvezi s temi drugimi subvencijami, specifičnimi za družbo ali lokacijo, ki so bile ugotovljene v okviru evidenc vzorčenih družb med preveritvenimi obiski in ki niso bile navedene v pritožbi, ponudila dodatna posvetovanja s kitajsko vlado. Komisija je kitajsko vlado povabila na posvetovanja, da bi zagotovila ustrezen postopek med preiskavo. Kitajska vlada je povabilo zavrnila, pri čemer je trdila, da tako povabilo ne bi bilo v skladu s Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih („SIU“).
(59)
Komisija meni, da so te druge subvencije tesno povezane z vrstami ukrepov in praksami, navedenimi v pritožbi in v obvestilu o začetku. Ti ukrepi vključujejo isto vrsto finančnega prispevka in ugodnosti v zvezi z zadevnim izdelkom in zato sodijo v okvir opredelitve „subvencijske prakse ali praks, ki jih je treba preiskati“ in ki jih je v skladu s členom 22.2(iii) SIU treba navesti v obvestilu o začetku. Sheme, navedene v obvestilu o začetku, niso izčrpne, kar kaže besedilo „subvencije so med drugim sestavljene iz“ v oddelku 3. Zato je Komisija sklenila, da te dodatne subvencije sodijo na področje uporabe tega postopka.
(60)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala razlago SIU s strani Komisije in izrazila mnenje, da Komisija ni imela pravne podlage za izravnavo posebne subvencije za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika, tudi če je bila ta subvencija neposredno povezana s subvencijsko prakso, ki so jo ugotovili pritožniki. Komisija se ne strinja z razlago SIU v zvezi s to točko s strani kitajske vlade. Kadar pritožniki ugotovijo subvencijsko prakso in se v okviru iste subvencijske prakse poleg primerov nacionalnih shem odkrijejo tudi lokalne ugodnosti, ima Komisija po njenem mnenju pravico izravnati vse odkrite ugodnosti. To zlasti velja, kadar so delovanje, narava in učinki ugotovljenih ugodnosti enaki drugim shemam, ki so že bile ugotovljene v pritožbi in obvestilu o začetku.
3. Nesodelovanje in uporaba razpoložljivih dejstev
(61)
Komisija je 18. decembra 2013 obvestila kitajsko vlado, da bo razmislila o uporabi razpoložljivih dejstev zaradi neodzivnosti državnih komercialnih bank, katerim je kitajska vlada poslala dodatek, ki ji je bil posredovan.
(62)
Kitajska vlada se je odzvala 26. decembra 2013, pri čemer se v zvezi z „domnevnimi državnimi bankami“ ni strinjala s predlagano uporabo člena 28, vendar ni izpodbijala dejstva, da slednje niso predložile izpolnjenega vprašalnika. Kitajska vlada tudi ni izpodbijala dejstva, da so to bile državne banke. Zato Komisija ni imela druge možnosti, kot da uporabi najboljša razpoložljiva dejstva, v kolikor gre za informacije, ki naj bi jih predložile državne komercialne banke.
(63)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala uporabo člena 28 za nadomestitev informacij, zahtevanih v dodatku, ki je bil poslan državnim komercialnim bankam. Komisija ne izpodbija dejstva, da je kitajska vlada v tej preiskavi predložila informacije, ki jih je Komisija analizirala in po potrebi upoštevala. Kadar pa informacij, na primer o kreditni sposobnosti, niso mogle predložiti niti kitajska vlada niti državne komercialne banke niti družbe, pa je morala Komisija uporabiti „razpoložljiva dejstva“ iz člena 28 osnovne uredbe.
(64)
V zvezi z drugimi subvencijami, ki v zvezi z določenim programom niso bile posebej navedene v obvestilu o začetku in ki so bile ugotovljene med preveritvenimi obiski vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, je Komisija za sprejetje sklepa uporabila vse razpoložljive dokaze. Te ugotovljene subvencije so sodile k vrstam ukrepov in praks, opisanih v obvestilu o začetku, zato je Komisija povabila kitajsko vlado na nadaljnja posvetovanja v zvezi s temi subvencijami, vendar ta povabila ni sprejela. Komisija meni, da so te subvencije tesno povezane z domnevnimi vrstami ukrepov in praks, ki so navedene v pritožbi in obvestilu o začetku.
(65)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala sklepe Komisije v zvezi s subvencijami, ugotovljenimi med pregledom vzorčenih družb, in za druge točke v zvezi s subvencijskimi shemami. Komisija želi pojasniti, da v teh primerih ni uporabljala člena 28. Kadar je bilo sodelovanje učinkovito, vendar informacij dejansko ni bilo mogoče zagotoviti - na primer natančne pravne podlage za enkratno plačilo subvencije -, so se za sprejetje sklepa v zvezi s tem, ali je šlo za subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ali ne, uporabili dokazi, ki jih je predložila zadevna družba.
(66)
Kitajska vlada prav tako trdi, da Komisija v razkritju ni zagotovila zadostnih informacij o tem, v katerih primerih je uporabila najboljša razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Ta trditev se dejansko nanaša na uporabo sklepov prejšnjih preiskav v zvezi z isto subvencijo. Komisija se je v teh primerih sklicevala na konkretne uvodne izjave zadevne uredbe in povzela ugotovljene argumente.
(67)
Kitajska vlada poudarja, da dokument o razkritju ne opisuje podrobno posameznih enkratnih subvencij, ugotovljenih pri vzorčenih družbah. Razlog za to je bilo zlasti varovanje zaupnih poslovnih informacij, ki so jih vzorčene družbe predložile Komisiji, zato ni mogoča dodatna nezaupna različica povzetka. Vsi posamezni vzorčeni proizvajalci izvozniki so prejeli popolnoma zaupen dokument o razkritju. Kadar je vzorčeni proizvajalec izvoznik predložil pravno podlago, je bilo to zabeleženo v dokumentu v razkritju, ki ga je prejela družba. Kadar so bila kitajski vladi ponujena posvetovanja v zvezi s temi subvencijami, je vsekakor dobila tudi priložnost za predložitev ustreznih dodatnih informacij, česar pa ni storila.
4. Preiskovane sheme
(68)
Komisija je vprašalnike poslala kitajski vladi in vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, pri čemer je zahtevala informacije o naslednjih shemah, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij industriji solarnega stekla:
-
preferenčna posojila industriji solarnega stekla:
-
kreditne linije in posojila z nizko obrestno mero, dodeljene s strani državnih komercialnih bank in javnih razvojnih bank (12),
-
subvencijski programi za izvozne kredite,
-
izvozna jamstva,
-
državna zavarovanja za zelene tehnologije (program „Green express“),
-
finančne ugodnosti z omogočanjem dostopa off-shore holdingom,
-
odplačilo posojila s strani države;
-
programi nepovratnih sredstev:
-
subvencije iz programov za „znane blagovne znamke“ in „najboljše kitajske blagovne znamke“,
-
sredstva za širitev dejavnosti v provinci Guangdong;
-
zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade za manj kot ustrezno nadomestilo:
-
zagotavljanje antimona,
-
zagotavljanje električne energije,
-
zagotavljanje pravic do rabe zemljišč;
-
programi neposredne davčne oprostitve in znižanja davka:
-
oprostitev ali znižanje davka na dohodek v okviru programa „dve leti brez, tri leta polovica“,
-
znižanje davka za podjetja s tujimi naložbami (PTN) na podlagi njihove lokacije,
-
lokalna oprostitev in znižanje davka na dohodek za „produktivna PTN“,
-
znižanje davka na dohodek za PTN, ki kupujejo opremo, proizvedeno na Kitajskem,
-
davčna izravnava za raziskave in razvoj v PTN,
-
preferenčni davek na dohodek PTN, priznanih kot industrije na področju visoke in nove tehnologije,
-
davčne olajšave za visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo, ki sodelujejo pri določenih projektih,
-
preferenčna politika glede davka na dohodek podjetij na severovzhodu države,
-
davčni programi za provinco Guangdong,
-
oprostitev plačila davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje;
-
programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif:
-
oprostitev plačila DDV za uporabo uvožene opreme,
-
vračila DDV za PTN, ki kupujejo opremo, proizvedeno na Kitajskem,
-
oprostitve plačila DDV in tarif za nakup osnovnih sredstev v okviru programa za razvoj zunanje trgovine;
-
druge subvencije in drugi subvencijski programi (vključno s programi pokrajinskih, mestnih, deželnih ali okrajnih vladnih organov).
5. Preferenčne posojilne politike, drugo financiranje, jamstva in zavarovanja
5.1 Preferenčna posojila
(a) Uvod
(69)
Komisija je kitajski vladi poslala dodatek, ki naj bi ga slednja posredovala državnim komercialnim bankam, javnim razvojnim bankam in zasebnim finančnim institucijam, ki so posodile denar vzorčenim družbam v obdobju preiskave. Kitajska vlada je Komisijo obvestila, da je to storila, vendar ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika. Zato je Komisija, kot je navedeno zgoraj, kitajsko vlado obvestila, da bo zaradi nesodelovanja uporabila člen 28, za sprejetje sklepa glede te točke pa razpoložljiva dejstva.
(b) Pravna podlaga
(70)
Naslednje pravne določbe urejajo preferenčna posojila na Kitajskem: Zakon LRK o komercialnih bankah („zakon o bančništvu“), Splošna pravila o posojilih, ki jih je spodbujala Ljudska banka Kitajske („LBK“) 28. junija 1996 in sklep št. 40 državnega sveta, kot je navedeno zgoraj.
(c) Ugotovitve preiskave
(71)
V predhodnih protisubvencijskih preiskavah v zvezi z LRK je bilo ugotovljeno, da v bančnem sistemu na Kitajskem prevladujejo državne banke ali banke, v katerih ima država nadzorno udeležbo v smislu deleža. Navajajo se kot „državne komercialne banke“. Komisija je ugotovila tudi, da državne komercialne banke izvajajo vladno pooblastilo. Komisija ni našla dokazov o spremembi položaja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 161 uredbe o sončnih ploščah, ki je zadnja preiskava o tej temi, v smislu bilančne vsote pet največjih državnih komercialnih bank (Kmetijska banka, Banka Kitajske, Konstrukcijska banka Kitajske, Komunikacijska banka ter Industrijska in komercialna banka) predstavlja več kot 50 % bančnega sektorja.
(72)
Na podlagi uporabe razpoložljivih dejstev, vključno z dejstvi, ugotovljenimi v uredbi o sončnih ploščah, še vedno velja sklep, da so državne komercialne banke javni organi v smislu člena 2(b) osnovne uredbe, kot je bilo podrobno navedeno v uvodnih izjavah 158 do 168 uredbe o sončnih ploščah.
(73)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala ta sklep z navedbo, da Komisija ni opredelila razlogov za domnevo, da so državne komercialne banke javni organi. Komisija to trditev zavrača, saj so razlogi, zakaj so državne komercialne banke javni organi, opredeljeni v uvodnih izjavah 158 do 168 uredbe o sončnih ploščah, kitajska vlada pa ni predložila nobenih informacij, ki bi nasprotovale tem najboljšim razpoložljivim dejstvom. Na kratko:
(a)
državne komercialne banke imajo največji tržni delež in so vodilne akterke na trgu LRK;
(b)
na podlagi razpoložljivih dejstev je mogoče sklepati, da vlada državne komercialne banke nadzoruje prek lastništva in upravnega nadzora nad njihovim poslovanjem, vključno s postavljanjem omejitev za obrestne mere, ki jih lahko ponujajo;
(c)
zakon o bančništvu ter drugi zakoni in uredbe zahtevajo od bank, da posojajo v skladu s potrebami nacionalnega gospodarstva, zagotavljajo kreditno podporo spodbujanim projektom ter dajejo prednost podjetjem z novo tehnologijo in visokotehnološkim podjetjem.
(74)
Sklepi v teh uvodnih izjavah so novi, saj so bili objavljeni šele konec leta 2013 ob popolnem upoštevanju sprememb politike o najnižjih obrestnih merah na Kitajskem, ki so bile uvedene julija 2013.
(75)
Komisija je kot v predhodnih preiskavah poskušala preveriti vlogo, ki sta jo imeli kitajska vlada in predvsem centralna banka, Ljudska banka Kitajske („LBK“), na finančnih trgih in v bančnem sektorju v zvezi s posojili industriji solarnega stekla. Čeprav je bilo sodelovanje kitajske vlade in LBK na splošno zadovoljivo, LBK ni predložila celotnega besedila „Okrožnice o vprašanjih glede prilagajanja obrestnih mer vlog in posojil“ (YinFa (2004) 251), v kateri so določene najnižje in najvišje obrestne mere za posojila in depozite. Za komercialna bančna posojila (tako državne komercialne banke in zasebne komercialne banke) in posojila javnih razvojnih bank je v okrožnici določena le najnižja obrestna mera. Pri preferenčnih posojilih in posojilih, za katera je kitajska vlada sprejela posebna pravila, je z okrožnico zagotovljeno, da se obrestne mere ne spreminjajo navzgor. Natančna najvišja obrestna mera je določena v posebnih pravilih, ki se uporabljajo za navedena posojila.
(76)
Med preveritvenim obiskom Komisije je LBK navedla, da dokumenta ni mogoče predložiti, ker ni bil javno dostopen na njeni spletni strani. Vendar pa je bila v okviru iskanja na spletu v paketu dokumentov, ki jih je kitajska vlada pred nekaj leti predložila avstralskim oblastem, najdena kopija okrožnice in njen prevod v angleščino (13). Ker Komisija ni prejela uradne kopije neposredno od kitajske vlade, je štela to različico za verodostojno in popolno kopijo zadevne okrožnice.
(77)
Okrožnica kaže, da je LBK vplivala na določanje obrestnih mer za posojila, ki so jih v OP dodelile državne komercialne banke v LRK. Kitajska vlada je pojasnila, da je LBK julija 2013 ukinila najnižjo in najvišjo obrestno mero za posojila. To je bilo ugotovljeno, vendar ni vplivalo na tukaj sprejete sklepe, ker je bilo to izvedeno po obdobju preiskave. V vsakem primeru najnižje obrestne mere, ki so se uporabljale v obdobju preiskave, niso edini argument, zakaj Komisija obravnava državne komercialne banke kot javne organe. Ne glede na to še vedno veljajo sklepi iz uvodnih izjav 158 do 168 uredbe o sončnih ploščah.
(78)
Kitajska vlada je po razkritju izrazila več pripomb na okrožnico „YinFa (2004) 251“, ne da bi pojasnila, zakaj Komisiji ni predložila celotnega besedila te okrožnice, in ne da bi potrdila, da je besedilo, ki je bilo posredovano avstralskim oblastem in ki ga je našla Komisija, točno. Kot je že bilo predhodno ugotovljeno pri preiskavi glede sončnih plošč, okrožnica jasno opredeljuje navodila v zvezi s posojanjem, ki jih je LBK pripravila za druge banke. Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih preiskavah, je vsebina te okrožnice pomembna za razumevanje vloge kitajske vlade in LBK v povezavi z bankami in posojanjem.
(79)
Sklep Komisije še vedno velja, in sicer, prvič, da člen 34 zakona o bančništvu od bank LRK zahteva, da posojilno dejavnost izvajajo v skladu s potrebami nacionalnega gospodarstva, kot je že bilo predhodno ugotovljeno v uredbi o sončnih ploščah. Potrebe nacionalnega gospodarstva so določene v 12. petletnem načrtu.
(80)
Po razkritju je kitajska vlada izpodbijala razlago člena 34 zakona o bančništvu s strani Komisije z navedbo, da je „ta poved dvoumna in bankam ne zagotavlja natančnih navodil v zvezi z ravnanjem na določen način. Niti 12. petletni načrt niti nobena druga uredba/sklep ne opisuje potreb nacionalnega gospodarstva“.
(81)
To se razlikuje od razlage člena 34 s strani kitajske vlade v preiskavi glede sončnih plošč, kjer ga je opisala kot „nevtralnega“. Komisija se ne strinja z oceno kitajske vlade. Po njenem mnenju, pri čemer kitajska vlada ni dokazala nasprotno, so politike na področju nacionalnega gospodarstva določene v 12. petletnem načrtu in posebnem načrtu za fotonapetostno industrijo in se finančne institucije spodbujajo k posojanju spodbujanim industrijam, kot je industrija solarnega stekla.
(82)
Kitajska vlada je usmerila pozornost Komisije k drugim členom zakona o bančništvu, tj. k členom 4, 5 in 7, ki bi morali zagotoviti, da se posojila zagotavljajo brez vmešavanja in na podlagi ocene kreditnega tveganja. Komisija priznava, da ti členi obstajajo, vendar poudarja, da kitajska vlada, banke in zadevne vzorčene družbe niso mogle dokazati, da so se posojila zagotavljala brez vmešavanja - glede na preferencialno posojanje industriji solarnega stekla - in na podlagi ocene kreditnega tveganja - saj kljub zahtevkom kot dokaz niso bili predloženi nobeni sporazumi o posojilu ali ocene tveganja, vključno z bonitetnimi ocenami, prav tako ni bila ugotovljena njihova povezava z morebitnim posojilom vzorčenemu proizvajalcu izvozniku.
(83)
Banke morajo tudi zagotoviti kreditno podporo za spodbujane industrije v skladu s sklepoma št. 40 in št. 9, ki imata zakonsko moč. Kitajska vlada je med pregledom ministrstva za trgovino potrdila, da je industrija solarnega stekla spodbujana industrija. To je v skladu z glavnim katalogom o prestrukturiranju industrije iz leta 2011, ki ga je kitajska vlada priložila izpolnjenemu vprašalniku in ki solarno steklo uvršča med spodbujane industrije.
(84)
Sklep št. 40 zagotavlja usmeritev za vse finančne institucije v obliki zavezujočih navodil glede spodbujanja in podpore spodbujanih industrij, pri čemer je industrija solarnega stekla spodbujana industrija.
(85)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala oceno učinka sklepa št. 40 in priloženih uredb ter sklepa št. 9, ki jo je pripravila Komisija. Komisija ponovno poudarja, da sklep št. 40 in priložene uredbe po njeni oceni določajo potrebe nacionalnega gospodarstva. Opredeljujejo strategijo za vlado in finančni sektor ter zlasti za neposredno posojanje spodbujanim industrijam, kot je industrija solarnega stekla, s strani finančnih institucij.
(86)
Kitajska vlada je bila pozvana, naj pojasni pravni status sklepa državnega sveta, in sicer sklepa št. 40. Odgovorila je le, da je to uredba, ki jo je izdal državni svet, in da ni del kitajske zakonodaje. Vendar pa v podporo tej trditvi ni predložila nobenega dokaza. Stališče, ki ga zastopa kitajska vlada, je v nasprotju z javno dostopnimi informacijami, v katerih je državni svet naveden kot najvišji upravni organ z upravnimi pooblastili za sprejemanje predpisov. Glede na te vire so sklepi državnega sveta pravno zavezujoči predpisi (14). Komisija na podlagi razpoložljivih dejstev zato meni, da so sklep št. 40 in izvedbeni sklepi, priloženi k navedenemu sklepu, kot je sklep št. 9, upravni predpisi in tako del kitajske zakonodaje.
(87)
Komisija zato potrjuje analizo iz uvodne izjave 191 uredbe o sončnih ploščah, v kateri je ugotovljeno, da sta sklepa št. 40 in št. 9 pravno zavezujoča za druge javne organe in gospodarske subjekte.
(88)
Komisija je analizirala tudi, ali kitajska vlada bankam v zasebni lasti na Kitajskem zaupa naloge in/ali jim ukazuje, naj zagotovijo preferenčna posojila proizvajalcem solarnega stekla, in sicer v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe.
(89)
Člen 34 zakona o bančništvu se na Kitajskem uporablja tudi za zasebne banke. Kitajska vlada in zainteresirane strani niso predložile nobenega dokaza, da bi izpodbijale sklep o pravnem položaju iz uvodne izjave 174 uredbe o sončnih ploščah, tj., da jim kitajska vlada naroča enako kot državnim bankam. Člen 34 zakona o bančništvu bankam naroča, da „svojo posojilno dejavnost izvajajo v skladu s potrebami nacionalnega gospodarstva in družbenega razvoja ter v duhu državnih industrijskih politik“ (15). V teh okoliščinah, kot je navedeno v uvodni izjavi 188 uredbe o sončnih ploščah, kitajska vlada odloča o strategiji posojil državnih komercialnih bank in zasebnih bank.
(90)
Po razkritju je kitajska vlada izpodbijala sklep, da zasebnim bankam v LRK zaupa naloge ali jim ukazuje, zlasti pa je oporekala teži, ki jo je Komisija dala členu 34 zakona o bančništvu, z navedbo, da je „to, kar predstavlja ‚potrebe nacionalnega gospodarstva‘ odprto za razlago in se očitno razlikuje glede na osebo/organ, ki nadzoruje posojilno dejavnost“.
(91)
Poudariti je treba, da je kitajska vlada nasprotovala razlagi Komisije, vendar pa ni predložila svoje razlage lastnega zakona.
(92)
Vendar mora Komisija zgolj upoštevati ugotovitve iz prejšnjih preiskav in razpoložljiva dejstva za ta primer, da bi ponovno potrdila sklep, da so potrebe nacionalnega gospodarstva določene v načrtih in uredbah, ki jih je izdala LRK, pri čemer člen 34 od bank zahteva zagotavljanje posojil v skladu s temi opisi nacionalnega gospodarstva, kar vključuje spodbujanje proizvodnje solarnega stekla.
(93)
Zato ostaja ugotovitev, da kitajska vlada zasebnim bankam zaupa naloge in jim ukazuje, da spodbujanim industrijam posojajo v skladu s členom 34 zakona o bančništvu.
(94)
Komisija je v primeru posojil, ki so jih dodelile državne komercialne banke v LRK, zato sklenila, da gre za finančni prispevek proizvajalcem solarnega stekla v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani vlade, kot je navedeno v členu 3(1)(a)(i) osnovne uredbe.
(95)
Isti dokazi kažejo tudi, da vlada državnim komercialnim bankam (in bankam v zasebni lasti) zaupa naloge ali jim ukazuje, in to posledično pomeni, da gre za finančni prispevek, kot je navedeno v členu 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe.
(96)
Komisija glede specifičnosti ugotavlja, da kitajska vlada namenja preferenčna posojila omejenemu številu industrij in industriji solarnega stekla, ki je kot del fotonapetostnega sektorja ena izmed njih, kot je podrobno navedeno v uvodni izjavi 172 uredbe o sončnih ploščah. Kitajska vlada je industrijo solarnega stekla v 12. petletnem načrtu vključila med „ključne“ industrije. Sklep št. 40 navaja, da bo kitajska vlada dejavno podpirala razvoj nove energetske industrije in pospešila razvoj sončne energije. Vsem finančnim institucijam je naročeno, naj zagotovijo kreditno podporo samo za spodbujane projekte, tj. kategorijo, v katero sodijo projekti v zvezi s solarnim steklom. Ta odločitev obeta tudi izvajanje „drugih politik ugodnosti za spodbujane projekte“.
(97)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala ugotovitev glede specifičnosti in zlasti razlago 12. petletnega načrta s strani Komisije z navedbo, da „nima pravne veljavnosti, saj ni zavezujoč dokument“. Komisija se s to izjavo ne strinja in poudarja, da je kitajska vlada v prejšnjih preiskavah navajala enake trditve, ki prav tako niso bile sprejete. Besedilo 12. petletnega načrta navaja, da je načrt „pretehtal in odobril Nacionalni ljudski kongres in ima pravni učinek“.
(98)
Zato je Komisija sklenila, da subvencije v obliki preferenčnih posojil niso splošno dostopne in so zato specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe.
(99)
Ugodnost obstaja v obsegu, v katerem se vladna posojila ali posojila zasebnih organov na podlagi zaupanja nalog ali ukazov vlade dodelijo pod pogoji, ugodnejšimi od tistih, ki bi jih prejemnik dejansko lahko pridobil na trgu.
(100)
Komisija je kot v predhodnih preiskavah poskušala preveriti oceno kreditnega tveganja, ki so jo izvedle banke, ki so posodile denar vzorčenim družbam v OP. Družbe niso predložile nobenega dokaza v zvezi z bonitetno oceno, banke pa niso sodelovale v preiskavi. Komisija zato ni videla nobenega dokaza, da so posojila družbam za proizvodnjo solarnega stekla temeljila na oceni tveganja in da je bila na podlagi tega določena obrestna mera.
(101)
Komisija se je oprla na razpoložljiva dejstva, da bi ugotovila, ali so preferenčna posojila v LRK proizvajalcem izvoznikom, ki so prejeli posojila od bank v LRK, dejansko prinesla ugodnosti, saj ji kitajska vlada, proizvajalci izvozniki ali banke v zvezi s tem niso predložili nobenih informacij.
(102)
Komisija je tako kot v preiskavi v zvezi s sončnimi ploščami začela s preiskavo uradno objavljenih obrestnih mer centralne banke, tj. LBK, za posojila v kitajskem juanu („CNY“). Povprečna obrestna mera je v obdobju preiskave znašala 6,26 %.
(103)
Komisija je nato obrestno mero LBK prilagodila tako, da je bilo upoštevano kreditno tveganje zadevnih družb. Vendar pa slednje niso predložile nobenih neodvisnih bonitetnih ocen ali podobnih informacij, ki bi Komisiji omogočile, da izračuna bonitetno oceno. V vsakem primeru je Komisija v prejšnjih preiskavah ugotovila, da bonitetne ocene kitajskih družb izkrivlja podpora vlade in da ni nobenega dokaza o smiselni oceni tveganja prejemnikov posojil. Komisija je zato uporabila isto metodologijo kot v preiskavi v zvezi s sončnimi ploščami, pri čemer je štela, da imajo vse zadevne družbe oceno stopnje nevlaganja „BB“, kot jo je opredelila bonitetna hiša Bloomberg.
(104)
Razlika v premijah za obveznice, ki so jih izdale družbe z oceno BB in obveznicami, ki so jih izdale družbe z oceno AAA (ki jo imajo obveznice LRK), zabeležene pri Bloombergu, je bila nato prišteta k povprečni obrestni meri za posojila LBK v OP. Rezultat je bila referenčna obrestna mera za OP za posojila vzorčenim družbam v CYN, ki je znašala 10,37 %.
(105)
Komisija je s primerjavo referenčne obrestne mere in dejanske obrestne mere, zaračunane zadevnim družbam v OP, ugotovila, da se posojila za industrijo solarnega stekla dodeljujejo pod pogoji in okoliščinami, ugodnejšimi od tržnih.
(106)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala izbiro referenčne vrednosti s strani Komisije in sklepov, ki jih je Komisija izpeljala iz primerjave referenčne in dejansko plačane obrestne mere.
(107)
Primerjava referenčne obrestne mere in dejansko plačane obrestne mere jasno kaže, da so vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so prejeli posojila od kitajskih bank v CNY, plačali manj kot družbe v njihovem finančnem stanju, za katere veljajo običajne tržne obrestne mere.
(108)
Komisija se je dejansko zavedala, da je LBK julija 2013 povišala najnižjo obrestno mejo za posojila in jo navedla v dokumentu o razkritju. Vendar to ne spremeni sklepa, da se kitajska vlada vmešava v posojilno dejavnost bank na Kitajskem, zlasti z uporabo sklepa št. 40 in priloženih uredb ter določb člena 34 zakona o bančništvu.
(109)
Komisija je izračunala referenčno vrednost le za posojila v CNY, saj vzorčeni proizvajalci izvozniki od kitajskih bank niso prejeli posojil v EUR ali USD.
(110)
Nazadnje je kitajska vlada zahtevala več informacij v zvezi s tem, zakaj je Komisija menila, da bodo vzorčeni proizvajalci izvozniki prejeli bonitetno oceno BB. Bonitetna ocena BB je bila izbrana, ker Komisija ni prejela dokazov o izračunani bonitetni oceni za posamezne vzorčene proizvajalce izvoznike zaradi pomanjkanja sodelovanja zadevnih bank. Bonitetna ocena BB ni škodljiv sklep in dejansko koristi zadevnim vzorčenim družbam, saj je najboljša ocena stopnje nevlaganja na finančnih trgih.
(111)
Komisija je morala v skladu s členom 28 uporabiti najboljša razpoložljiva dejstva, izpeljana iz sklepov uredbe o sončnih ploščah, ki je za vzorčene družbe uporabljala bonitetno oceno BB. To se je v tem primeru štelo za razumno, poleg tega pa po razkritju niso bili prejeti nobeni dokazi, da so vzorčene družbe od zadevnih bank prejele različne bonitetne ocene.
(d) Sklep
(112)
Komisija je na podlagi ugotovitev preiskave sklenila, da je imela industrija solarnega stekla na Kitajskem ugodnosti od preferenčnih posojil v OP, ki so jih dodeljevale državne in zasebne banke. Financiranje industrije solarnega stekla je subvencija v smislu osnovne uredbe, ker
(a)
obstaja finančni prispevek vlade, kot je navedeno v členu 3(1)(a)(i);
(b)
gre za zaupanje nalog in ukazovanje s strani vlade, kot je navedeno v členu 3(1)(a)(iv); in
(c)
to prinaša ugodnosti, kot zahteva člen 3(2).
(113)
Zaradi obstoja finančnega prispevka, ugodnosti za proizvajalce izvoznike in specifičnosti se lahko proti tej subvenciji uvedejo izravnalni ukrepi.
(114)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala uporabo ugotovitev iz prejšnjih preiskav za sprejetje sklepov o subvencioniranju v tem primeru, zlasti pa je trdila, da se je Komisija preveč opirala na ugotovitve iz uredbe o sončnih ploščah.
(115)
Ta trditev je bila zavrnjena. Kot je že bilo poudarjeno, je bila Komisija zaradi pomanjkanja sodelovanja bank v LRK prisiljena, da uporabi določbe člena 28 in najboljša razpoložljiva dejstva. Najnovejša je preiskava v zvezi s sončnimi ploščami, ki vsebuje najsodobnejše ugotovitve glede subvencioniranja na Kitajskem. Sončne plošče niso isti izdelek kot solarno steklo, vendar sodijo v isti sektor novih virov energije in so vključene v iste dokumente vladnega načrtovanja. Ker ni drugih informacij, je uporaba ugotovitev preiskave v zvezi s sončnimi ploščami kot „najboljših razpoložljivih dejstev“ ustrezna. Kitajska vlada je trdila tudi, da je med preiskavo v zvezi s sončnimi ploščami in sedanjo preiskavo prišlo do znatnih sprememb, predvsem je LBK julija 2013 zvišala najnižje obrestne mere. Trditev je bila zavrnjena, saj se sklepi preiskave v zvezi s sončnimi ploščami nanašajo na zadevno obdobje preiskave, tako kot se sedanja preiskava nanaša na svoje obdobje preiskave. V obeh primerih so se po koncu obeh obdobij preiskave zvišale najnižje obrestne mere, zato to ne vpliva na uporabo člena 28 in ugotovitev preiskave v zvezi s sončnimi ploščami kot najboljših razpoložljivih dejstev.
(116)
Vse vzorčene družbe, razen ene, so prejele posojila od državnih komercialnih bank in zasebnih bank. Eno družbo je financirala izključno njena off-shore matična družba, ki od bank s sedežem v LRK ni prejela nobenega posojila.
(117)
Po razkritju je ena vzorčena družba izpodbijala sklep Komisije in trdila, da je Komisija ni pozvala k predložitvi njene neodvisne bonitetne ocene. Komisija je pozvala družbo k predložitvi vseh informacij v zvezi s posojili, ki jih je prejela, vendar družba ni zagotovila neodvisne bonitetne ocene. Če je družba imela te informacije, potem bi jih morala glede na trditve v pritožbi in zahtevane informacije v vprašalniku predložiti. Če je imela na voljo neodvisno bonitetno oceno, bi jo morala takoj predložiti, predvsem glede na informacije v dokumentu o razkritju. Ta argument se zato zavrne.
(e) Izračun zneska subvencije
(118)
V členu 6(b) osnovne uredbe je določeno, da je treba ugodnost od preferenčnih posojil izračunati kot razliko med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga plačala družba za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko pridobila na trgu. Ker Komisiji, kot je že bilo navedeno, niso bile predložene kakršne koli pomembne ocene tveganja, je oblikovala tržno referenčno vrednost za primerljiva komercialna posojila.
(119)
Ugodnost v OP je bila izračunana kot razlika med dejansko plačanimi obrestmi v OP in obrestmi, ki bi bile plačane pri uporabi referenčne vrednosti.
(120)
Subvencijske stopnje, izračunane za vzorčene proizvajalce izvoznike, ki temeljijo na tej metodologiji, so naslednje:
Preferenčna posojila
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Druge preferenčne posojilne sheme
(121)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki v OP niso prejeli nobenih ugodnosti v okviru subvencijskih programov za izvozne kredite, kreditnih linij, izvoznih jamstev, programa „Green Express“ ali ugodnosti z omogočanjem dostopa off-shore holdingom.
6. Programi nepovratnih sredstev
(122)
Vzorčene družbe niso v OP iz programov „znane blagovne znamke“ ali „najboljše kitajske blagovne znamke“ prejele nobenih ugodnosti.
6.1 Posebni programi nepovratnih sredstev in nepovratna sredstva
(a) Uvod
(123)
Vzorčene družbe so od različnih vladnih organov na več ravneh oblasti prejele znatna enkratna nepovratna sredstva, zaradi česar so prejele ugodnost v OP. Te so bile ugotovljene med preverjanjem zadevnih družb in niso bile razkrite niti v izpolnjenih vprašalnikih zadevnih družb, niti v izpolnjenem vprašalniku kitajske vlade, kot je bilo zahtevano. V pritožbi je bilo navedeno, da so proizvajalci solarnega stekla prejeli ta enkratna nepovratna sredstva od pokrajinskih in lokalnih vladnih organov, in da so jim ta prinesla ugodnosti, saj so bila denarna sredstva prejeta brez ustreznega obravnavanja (16). V obvestilu o začetku je tudi navedeno, da so „programi nepovratnih sredstev“ subvencijska praksa, ki se uporablja za podporo industriji solarnega stekla.
(b) Pravna podlaga
(124)
Ta nepovratna sredstva so družbe prejele od nacionalnih, pokrajinskih, mestnih, deželnih ali okrajnih vladnih organov, pri čemer se zdi, da so bila vsa specifična za zadevne družbe ali specifična v smislu lokacije ali vrste industrije. Raven pravnih podrobnosti za ta zakon, v skladu s katerim so bile dodeljene te ugodnosti, če je zanje sploh obstajala pravna podlaga, običajno ni bila razkrita, čeprav je bila Komisiji pogosto, vendar ne vedno, predložena kopija dokumenta, ki ga je izdal vladni organ, ki je spremljal dodelitev nepovratnih sredstev.
(c) Ugotovitve preiskave
(125)
Ena vzorčena družba je v OP prejela nepovratna sredstva iz gospodarske razvojne cone, v kateri se nahaja. Ta nepovratna sredstva so bila v okviru gospodarske razvojne cone izračunana v višini 20 % katerega koli davka, ki ga je družba plačala lokalnim davčnim organom, in so med drugim zajemala davek na dohodek družb, davek na rabo zemljišča in davek na dohodek od dividend.
(126)
Druga vzorčena družba je prejela velika nepovratna sredstva v OP od lokalne vlade za kritje dajatev, ki so potrebne za priključitev družbe na električno energijo, ki bi jih sicer plačala sama. Ta so bila družbi dodeljena v okviru „podpore velikim družbam s sedežem v regiji“.
(127)
Spet druga vzorčena družba je iz sklada za prilagoditve industrije komisije za nacionalni razvoj in reforme prejela za proizvodnjo visokotehnološkega solarnega stekla neposredna nepovratna sredstva v višini 25 milijonov CNY. Ta neposredna nepovratna sredstva je družba prejela od države leta 2006, pri čemer jih je porazdelila v višini 10 % nepovratnih sredstev v okviru naslednjih 10 let. V OP se je zato kot ugodnost štelo 2,5 milijona CNY.
(128)
Ista družba je v svojih računovodskih izkazih za leto 2012 vknjižila tudi druga nepovratna sredstva, prejeta s strani lokalnih davčnih uradov in drugih lokalnih vladnih organov. Družba je navedla, da večina teh nepovratnih sredstev dejansko ni pomenila neposrednih prenosov denarja s strani teh organov na družbo, ampak povračila zneskov, ki jih je družba predhodno že plačala vladi. Ker Komisiji ni bilo predloženega zadovoljivega dokaza, slednja ne more sprejeti take razlage.
(129)
Spet druga vzorčena družba je pred OP s strani lokalne vlade prejela neposredna nepovratna sredstva v višini 15 milijonov CNY, pri čemer jih je porazdelila v višini 10 % nepovratnih sredstev v okviru naslednjih 10 let. Nepovratna sredstva so bila družbi izplačana za razvoj fotonapetostne industrije (ki vključuje sektor za solarno steklo), pospešeno gradnjo napredne proizvodne baze v lokalni industrijski coni in nemoteno izvajanje velikih projektov.
(130)
Ista družba je prejela tudi več drugih nepovratnih sredstev pred OP, pri čemer je delež nepovratnih sredstev dodelila za OP. Vendar družba ni predložila nobenih podrobnosti o značaju teh nepovratnih sredstev, zaradi odsotnosti takih informacij pa so bila za sprejetje sklepa uporabljena razpoložljiva dejstva. Komisija je zaradi odsotnosti drugih razpoložljivih dejstev sklenila, da so ta nepovratna sredstva specifična za to družbo in da je treba znesek nepovratnih sredstev, dodeljenih za OP, šteti za ugodnost.
(d) Sklep
(131)
Kitajska vlada je bila pozvana, naj predloži nadaljnje informacije in se udeleži posvetovanj v zvezi s temi nepovratnimi sredstvi, vendar je to zavrnila. Komisija je na podlagi zbranih dokazov o prejemu teh nepovratnih sredstev s strani vzorčenih družb in zaradi odsotnosti kakršnih koli drugih informacij ta nepovratna sredstva štela za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in (2) osnovne uredbe, in sicer v smislu prenosa sredstev s strani kitajske vlade proizvajalcem zadevnega izdelka v obliki nepovratnih sredstev, s čimer je bila dodeljena ugodnost.
(132)
Glede na to, da so ta nepovratna sredstva omejena na nekatere družbe ali posebne projekte v določenih regijah in dodeljena za izpolnjevanje enkratnih zahtev vzorčenih družb, so slednja specifična tudi v smislu členov 4(2)(a) in 4(3) osnovne uredbe. Glede na to, da pogoji za upravičenost in dejanska merila za izbor podjetij, upravičenih do ugodnosti, niso pregledna in objektivna ter se ne uporabljajo samodejno, ta nepovratna sredstva prav tako ne izpolnjujejo zahtev za nespecifičnost iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe. Poleg tega ni dokazov, da so nepovratna sredstva vključena v krovni subvencijski program.
(133)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala pooblastilo Komisije za preiskavo teh nepovratnih sredstev in njeno analizo razpoložljivih delnih informacij. Vendar je Komisija skrbno analizirala zaupne poslovne informacije, ki so jih zagotovile zadevne družbe, in je, kadar so obstajali dokazi o tem, da so bile podeljene ugodnosti in da so bila nepovratna sredstva specifična, nepovratna sredstva izravnala.
(134)
Družbe so v vseh primerih predložile informacije o znesku nepovratnih sredstev in o tem, kdo jih je zagotovil, tudi če družba v nekaterih primerih ni imela nobenega dokumenta, ki bi dokazoval pravno podlago, v skladu s katero je koncedent zagotovil nepovratna sredstva. Poleg tega so zadevne družbe ta dohodek v računovodskih izkazih večinoma knjižile pod postavko „dohodek od subvencij“ in so te izkaze neodvisno revidirale. To se je štelo za pozitiven dokaz o subvenciji, ki je zagotovila ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(135)
Ena vzorčena družba je iz istih razlogov izpodbijala tudi pooblastilo Komisije za preiskavo in izravnavo teh nepovratnih sredstev, specifičnih za družbo. Komisija iz istih razlogov zavrača njen argument in poudarja svoje stališče, da ima pooblastilo za preiskavo teh nepovratnih sredstev in njihovo izravnavo, kadar je to potrebno.
(e) Izračun zneska subvencije
(136)
Spodnja preglednica kaže izračun ugodnosti za zgoraj navedena nepovratna sredstva, pri čemer se za ugodnost šteje prejet znesek v obdobju preiskave ali knjižen znesek za obdobje preiskave, če ga je zadevna družba tudi amortizirala.
Drugi programi nepovratnih sredstev
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programi neposredne davčne oprostitve in znižanja davka
7.1 Program „dve leti brez, tri leta polovica“ za podjetja s tujimi naložbami
(a) Uvod
(137)
Na podlagi programa „dve leti brez, tri leta polovica“ podjetjem s tujimi naložbami („PTN“) prvi dve leti ni treba plačati davka na dohodek družb, v naslednjih treh letih pa namesto 25 % davka plačajo le 12,5 % davka.
(b) Pravna podlaga
(138)
Pravna podlaga tega programa sta člen 8 Zakona o davku na dohodek Ljudske republike Kitajske za podjetja s tujimi naložbami in tuja podjetja („Zakon o obdavčitvi PTN“) in člen 72 Izvedbenih pravil Zakona o davku na dohodek Ljudske republike Kitajske za podjetja s tujimi naložbami in tuja podjetja. Po navedbah kitajske vlade se je ta program končal v skladu s členom 57 Zakona o davku na dohodek podjetij („Zakon EIT“) iz leta 2008 s prehodnim obdobjem do konca leta 2012. Zakon tako jasno navaja, da bodo v okviru te sheme ugodnosti v davčnem letu 2012.
(c) Ugotovitve preiskave
(139)
Shema „dve leti brez, tri leta polovica“ je družbam prinesla ugodnosti v poslovnem letu 2012, po tem letu pa je bila po navedbah kitajske vlade ukinjena.
(140)
Ena od vzorčenih družb je bilo tuje podjetje, ki je to davčno shemo uporabljalo v OP. Namesto polne davčne stopnje za družbe v višini 25 % je imela davčno stopnjo v višini 12,5 %, kar je bilo navedeno v davčni napovedi o dohodkih družb za leto 2012 in v letnih računovodskih izkazih.
(141)
Komisija je te ugotovitve razkrila zainteresiranim stranem, od kitajske vlade pa je prejela pripombe, v katerih navaja, da bi v skladu z obvestilom o prehodu (17) leta 2012 prenehale veljati vse ugodnosti v okviru te sheme. Kitajska vlada je izjavila, da se v primeru uvedbe izravnalnih dajatev ne bi mogle uvesti nobene dajatve v zvezi z ugodnostjo, ki jo je v OP v okviru te sheme prejela ena vzorčena družba. Ta argument je bil sprejet, saj Komisija za to vzorčeno družbo zaradi posebnih okoliščin tega primera nima dokaza o trajajoči ugodnosti.
(d) Sklep
(142)
Čeprav je bila v prejšnjih uredbah shema „dve leti brez, tri leta polovica“ izravnana, Komisija za zadevno vzorčeno družbo ne bo uvedla dajatve za izravnavo ugodnosti, ugotovljene v OP, saj Komisija nima dokazov, da bi se za to vzorčeno družbo na dan uvedbe dajatev uporabljala zadevna shema ali njena različica.
7.2 Visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo
(a) Uvod
(143)
Ta program omogoča družbam, ki lahko dokažejo, da izpolnjujejo določeno zbirko meril za priznanje statusa „visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo“, da v primerjavi s standardno 25-odstotno davčno stopnjo prejmejo 15-odstotno znižanje davka na dohodek družb.
(b) Pravna podlaga
(144)
Pravna podlaga za ta program so člen 28(2) Zakona o davku na dohodek podjetij iz leta 2008 („Zakon EIT“), „Upravni ukrepi za določitev visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo“ (Guo Ke Fa Huo [2008] št. 172), člen 93 Predpisov o izvajanju Zakona o davku na dohodek podjetij ter Obvestilo državne davčne uprave o vprašanjih v zvezi s plačilom davka od dohodka s strani visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo (Guo Shui Han [2008] št. 985).
(c) Ugotovitve preiskave
(145)
Ta shema se uporablja za visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo, ki jih je kot take priznala kitajska vlada. Da bi podjetja bila upravičena do te sheme, morajo imeti temeljne pravice neodvisne intelektualne lastnine in izpolnjevati naslednje zahteve, navedene v pravni podlagi in povzete, kot sledi:
(a)
njihova proizvodnja mora biti vključena v obseg izdelkov na „visokotehnoloških področjih, za katere se uporablja ključna podpora države“;
(b)
njihovi skupni stroški za raziskave in razvoj morajo predstavljati 3-6 % skupnega dohodka od prodaje;
(c)
njihovi dohodki od prodaje visokotehnoloških izdelkov in izdelkov z novo tehnologijo morajo predstavljati več kot 60 % skupnega dohodka od prodaje;
(d)
osebje na področju raziskav in razvoja mora predstavljati 10 % celotnega osebja;
(e)
izpolnjene morajo biti druge zahteve iz „Upravnih ukrepov za določitev visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo iz leta 2008“.
(146)
Za nekatere vzorčene družbe, vendar ne vse, je bilo ugotovljeno, da so to shemo uporabljale, pri čemer so namesto 25 % plačale le 15 % davka na dohodek družb. Te družbe so se prijavile kot visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo in so prejele uradno obvestilo, da so izpolnile merila iz sheme in so zato upravičene, da ustrezno izpolnijo svoje davčne napovedi o dohodkih družb.
(d) Sklep
(147)
Komisija kot v predhodni preiskavi v zvezi s sončnimi ploščami iz uvodnih izjav 322 do 326 meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) in 3(2) osnovne uredbe, saj gre za finančni prispevek v obliki opuščenega prihodka kitajske vlade, ki zadevnim družbam prinaša ugodnosti. Ugodnost za prejemnike je enaka davčnemu prihranku.
(148)
Ta subvencija je specifična v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, saj je omejena na podjetja, ki prejmejo certifikat visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo ter izpolnjujejo vse zahteve upravnih ukrepov iz leta 2008. Zadevne vzorčene družbe so tako potrdilo prejele. Upravičenost se ne dodeljuje samodejno in ne obstajajo objektivna merila, ki bi jih oblikovala zakonodaja ali organ, ki odloča o dodelitvi.
(149)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala sklepe Komisije z navedbo, da so bila merila za upravičenost objektivna in se uporabljajo enako za vse družbe v LRK. Komisija se ne strinja z razlago zakonov in izvedbenih ukrepov s strani kitajske vlade, ki kaže, da je program omejen na določene sektorje in podjetja, ki jih podpira kitajska vlada na podlagi meril, ki se ne zdijo objektivna ali nevtralna, na primer, da mora biti njihova proizvodnja vključena v obseg izdelkov na „visokotehnoloških področjih, za katere se uporablja ključna podpora države“.
(150)
Upravičenost ni samodejna, ampak je odvisna od dodelitve potrdila visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo, ki ga po diskrecijskem postopku izda pristojni organ.
(151)
Komisija zato meni, da se lahko proti tej subvenciji uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(152)
Komisija je znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala kot razliko med zneskom običajno plačanega davka v OP in zneskom, ki so ga dejansko plačale zadevne družbe v OP.
Visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Oprostitev davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje
(a) Uvod
(153)
V pritožbi je bilo navedeno, da so proizvajalci izvozniki solarnega stekla prejemali subvencije iz druge sheme neposrednih oprostitev davka, in sicer oprostitve davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje (18). To sodi k splošni subvencijski praksi oprostitev in/ali znižanj neposrednih davkov na dohodek, kot je navedeno v obvestilu o začetku.
(b) Pravna podlaga
(154)
Pravna podlaga za tako oprostitev davka od dividend sta člena 25 in 26 Zakona EIT in člen 83 Predpisov o izvajanju Zakona o davku na dohodek družb.
(c) Ugotovitve preiskave
(155)
Komisija je ugotovila, da je bila ena vzorčena družba oproščena plačila davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje. To podjetje se je prijavilo neposredno na lokalni davčni urad za odbitek dividend, pridobljenih z naložbami v lastniški kapital od obdavčljivega dohodka.
(d) Sklep
(156)
Komisija meni, da je to subvencija v skladu s členom 3(1)(a)(ii) in 3(2) osnovne uredbe, saj gre za finančni prispevek v obliki opuščenega dohodka kitajske vlade, ki zadevni družbi prinaša ugodnosti. Ugodnost za prejemnika je enaka davčnemu prihranku.
(157)
V dokumentu o razkritju je Komisija navedla, da je ta subvencijska shema specifična v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, saj zakonodaja omejuje dostop do te sheme na podjetja, ki imajo sedež v Ljudski republiki Kitajski in ki so izvedla naložbe v drugih rezidenčnih podjetjih.
(158)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala te sklepe z navedbo, da oprostitve plačila davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje, ni mogoče šteti za specifične, saj člen 26(3) Zakona EIT določa, da je taka oprostitev plačila davka od dividend na voljo tudi nerezidenčnim podjetjem. Poleg tega kitajska vlada navaja, da so merila za upravičenost objektivna in se uporabljajo za vsa rezidenčna podjetja ne glede na industrijo, izdelek ali zemljepisno lokacijo.
(159)
Čeprav je res, da je v členu 26(3) Zakona EIT, ki ga je v tem postopku predložila kitajska vlada, navedeno, da je taka oprostitev plačila davka od dividend na voljo tudi nerezidenčnim podjetjem, Komisija še vedno vztraja, da je ta subvencijska shema specifična. Člen 25 Zakona EIT dejansko potrjuje, da je ta oprostitev plačila davka rezervirana za industrije in projekte, ki jih spodbuja država. Zato imajo lahko dostop do te sheme le spodbujane industrije in projekti. Kot je pojasnjeno v oddelku 5.1.(c), je industrija solarnega stekla spodbujana industrija.
(e) Izračun zneska subvencije
(160)
Komisija je znesek subvencije izračunala kot razliko med zneskom običajno pobranega davka v OP in zneskom, ki ga je dejansko plačala zadevna družba.
Plačila davka od dividend
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Druge sheme neposrednih oprostitev davka in programi olajšav
(a) Uvod
(161)
Komisija razen shem, ocenjenih v oddelkih 7.1-7.3, ni našla nobenega dokaza, da so vzorčene družbe prejele ugodnosti iz drugih shem neposredne oprostitve davka in programov olajšav, naštetih v oddelku C(4). Komisija je med svojimi preiskavami ugotovila, da sta bili v računovodske izkaze ene vzorčene družbe vključeni dve drugi shemi davka na dohodek družb, tj. izravnava za stroške za raziskave in razvoj ter povračilo davka na stanovanjske objekte in davka na uporabo zemljišča. Tudi ti dve shemi sodita med „neposredne oprostitve davka in sheme olajšav“, kot je navedeno v obvestilu o začetku, to so ukrepi, v okviru katerih je davčni organ znesek plačanega davka na dohodek družb znižal ali pa je davek na dohodek družb, ki je že bil plačan, povrnil. Izravnava za stroške za raziskave in razvoj je povezana tudi s shemo „davčne izravnave za raziskave in razvoj PTN“ iz oddelka C(4).
(b) Pravna podlaga
(162)
Pravna podlaga za izravnavo za stroške za raziskave in razvoj je člen 30 kitajskega Zakona EIT.
(163)
Za povračilo davka na stanovanjske objekte in davka na rabo zemljišča raven pravnih podrobnosti za ta zakon, v skladu s katerim so bile dodeljene te ugodnosti, ni bila razkrita, čeprav je bila Komisiji predložena kopija okrožnice, ki jo je izdal pokrajinski vladni organ in ki je bila priložena dokumentu o razkritju.
(c) Ugotovitve preiskave
(164)
Komisija je ugotovila, da je ena vzorčena družba prejela izravnavo za stroške za raziskave in razvoj ter povračilo davka na stanovanjske objekte in davka na rabo zemljišča. Dokument, ki ga je izdal pokrajinski vladni organ, omejuje povračila na novo ustanovljena visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo.
(d) Sklep
(165)
V zvezi z izravnavo za stroške za raziskave in razvoj Komisija meni, da je ta subvencijska shema specifična, glede na to, da je treba člen 30 brati skupaj s členom 25 Zakona EIT, ki navaja, da je ta oprostitev plačila davka rezervirana za industrije in projekte, ki jih spodbuja država. Zato imajo lahko dostop do te sheme le spodbujane industrije in projekti. Kot je pojasnjeno v oddelku 5.1.(c), je industrija solarnega stekla spodbujana industrija.
(166)
Povračilo davka na stanovanjske objekte in davka na rabo zemljišča je bilo specifično z vidika lokacije in vrste industrije. Kitajska vlada je bila v okviru zahteve za dodatna posvetovanja pozvana, naj o teh davčnih shemah predloži več informacij, vendar je to odklonila. Zato je Komisija v zvezi z uporabo teh shem za vzorčeno družbo in zaradi odsotnosti kakršnih koli drugih razpoložljivih informacij ukrepala na podlagi zbranih dokazov.
(167)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala ugotovitve Komisije z navedbo, da Komisija ni razkrila pozitivnih dokazov v zvezi s specifičnostjo teh shem v dokumentu o razkritju. Razkritje s podrobnimi informacijami o specifičnosti teh shem je bilo opravljeno le v zvezi z zadevno družbo, ki ni posredovala nobenih pripomb. Poleg tega je Komisija v uvodne izjave vključila več informacij o specifičnosti teh shem.
(168)
Komisija meni, da so te sheme subvencije v skladu s členom 3(1)(a)(ii) in (2) osnovne uredbe, saj gre za finančni prispevek v obliki opuščenega dohodka kitajske vlade, ki zadevni družbi prinaša ugodnosti. Ugodnost za prejemnika je enaka davčnemu prihranku.
(e) Izračun zneska subvencije
(169)
Komisija je znesek subvencije izračunala kot razliko med zneskom običajno pobranega davka v OP in zneskom, ki ga je dejansko plačala zadevna družba.
Davek na dohodek družb
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif
(170)
Komisija je ugotovila, da nobena vzorčena družba ni prejela nobenih ugodnosti iz programov posredne obdavčitve in uvoznih tarif, navedenih v oddelku C(4).
9. Zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade za manj kot ustrezno nadomestilo
9.1 Zagotavljanje antimona in zagotavljanje električne energije
(171)
V povezavi z nakupom antimona ali električne energije s strani vzorčenih družb v OP niso bile ugotovljene nobene ugodnosti.
9.2 Zagotavljanje pravic do rabe zemljišča
(a) Uvod
(172)
Kot je navedeno tudi v uvodnih izjavah 354 do 370 uredbe o sončnih ploščah, družbe ne morejo kupiti zemljišč v LRK, ampak lahko od lokalnih organov kupijo samo pravico do rabe zemljišča.
(b) Pravna podlaga
(173)
Zakon LRK o upravljanju zemljišč navaja, da vsa zemljišča pripadajo ljudstvu in jih ni mogoče kupiti ali prodati, vendar določa pogoje, v skladu s katerimi lahko družbe kupijo pravice do rabe zemljišč prek javnih razpisov, ponudb ali dražb.
(c) Ugotovitve preiskave
(174)
Načeloma sistem dražb omogoča, da ceno za pravico do rabe posameznega zemljišča določi trg, zato bi bila cena določena neodvisno. Vendar pa je kitajska vlada med obiskom Komisije navedla, da v vsakem primeru določa najnižje cene za vsak razred zemljišča (zemljišča so razvrščena v razrede od 1 do 15 na podlagi kakovosti zemljiške parcele), pod katero cena za pravico do rabe zemljišča ne more pasti.
(175)
Kitajska vlada nadzira tudi ponudbo zemljišč, tako da s kvoto omejuje površino zemljišča, za rabo katerega se lahko prodajo pravice za industrijske ali stanovanjske namene, in sicer na provinco in na leto.
(176)
Komisija za vsak nakup pravice do rabe zemljišča s strani vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v nobenem primeru ni našla nobenega dokaza o dražbenem postopku, v katerem bi bila neodvisno določena cena za pravico do rabe zemljišča. Družba, ki ji je bilo dodeljeno zemljišče, je zanj ponudila izklicno ceno ali 5 CNY na kvadratni meter več od izklicne cene ter je bila edina ponudnica in ji je bila zato dodeljena pravica do rabe zemljišča.
(177)
Kitajska vlada je po razkritju izpodbijala ugotovitve Komisije in trdila, da so se pravice do rabe zemljišč industriji v LRK prodajale v okviru pravega dražbenega postopka.
(178)
Kitajska vlada je najprej trdila, da se je izvajal pravi dražbeni sistem, saj je vlada določila le izklicno ceno, kot vsak dražbar. Ta trditev je bila zavrnjena, saj dražba običajno predvideva, da izklicno ceno določi neodvisni dražbar na podlagi neodvisne ocene, kar za ta primer ne velja, saj je lastnik pravice do rabe zemljišča hkrati tudi dražbar.
(179)
Kitajska vlada je nato trdila, da je najnižje cene določila zato, da končna cena ne bi padla pod „osnovno tržno vrednost“ pravice do rabe zemljišča. V podporo tej izjavi niso bili predloženi nobeni dokazi, kar je samo po sebi nesmiselno, saj naj bi bil znesek, plačan za pravico do rabe zemljišča (ki ga je določila vlada), tržna cena (na kateri nato temelji najnižja cena).
(180)
Kitajska vlada je nato trdila, da dejstvo, da na dražbi ni sodeloval noben drug ponudnik, „ne more biti podlaga za domnevo, da se pravice do rabe zemljišč dejansko niso prodajale na dražbi“. Sklep na podlagi tega dokaza je dejansko ravno nasproten. Kitajska vlada kljub zahtevkom ni zagotovila nobenega dokaza o tem, da so bile cene pravic do rabe zemljišč določene s konkurenčno dražbo, iz česar sledi, da ceno, ki jo plača družba, določa vlada. Čeprav večje število ponudnikov ni v vseh primerih absolutni pogoj za določitev obstoja tržnega sistema, popolna odsotnost ponudnikov, ki je bila ugotovljena v zvezi z vsemi vzorčenimi družbami, jasno dokazuje odsotnost pravih tržnih cen.
(181)
V primeru, v katerem je ena vzorčena družba plačala 5 CNY na kvadratni meter več od cene, ki jo je določila vlada, je družba obvestila Komisijo, da ji je tako naročil pristojni organ le zato, da bi bilo videti, kot da je potekala dražba. Zato Komisija tega dejstva ne more šteti za pozitiven dokaz, da v LRK obstaja trg za prodajo pravic do rabe zemljišč.
(182)
Zato so vzorčene družbe plačale ceno, ki jo je določila kitajska vlada. Kot je določeno tudi v uredbi o sončnih ploščah (v uvodnih izjavah 361 do 370), se pravica do rabe zemljišča ponuja za plačilo, ki je nižje od primernega v primerjavi s tržno referenčno vrednostjo, določeno v oddelku (e).
(d) Sklep
(183)
Komisija je sklenila, da je zagotavljanje pravic do rabe zemljišča s strani kitajske vlade treba šteti za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(iii) in 3(2) osnovne uredbe v obliki zagotavljanja blaga, ki družbam prinaša ugodnosti. Ker v preiskavi ni bil odkrit obstoj delujočega trga za prodajo pravic do rabe zemljišč v LRK, uporaba zunanje referenčne vrednosti (glej oddelek (e)) dokazuje, da je znesek za pravice do rabe zemljišč, ki so ga plačali vzorčeni izvozniki, nižji od tržnega tečaja.
(184)
Ta subvencija je specifična v skladu s členom 4(2)(a) in 4(2)(c) osnovne uredbe, saj sklep št. 40 državnega sveta od javnih organov zahteva, da zemljišče zagotovijo spodbujanim industrijam, pri čemer je ena izmed njih industrija solarnega stekla. Člen 18 sklepa št. 40 pojasnjuje, da industrije, ki so „omejene“, ne bodo imele dostopa do pravic do rabe zemljišč.
(185)
Stanje glede zemljišč v LRK je obravnavano tudi v Delovnem dokumentu Mednarodnega denarnega sklada, ki potrjuje, da zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč kitajskim industrijam ne upošteva tržnih pogojev (19).
(186)
Kitajska vlada je izpodbijala ugotovitev o specifičnosti z navedbo, da omejitev iz sklepa št. 40 ni mogoče uporabiti za dokazovanje specifične dodelitve ugodnosti. Ta argument je bil zavrnjen, saj je namen sklepa št. 40 dodeliti pravice do rabe zemljišč spodbujanim industrijam. Proizvodnja solarnega stekla je spodbujana industrija, zato je zagotovitev pravic do rabe zemljišč za proizvajalce solarnega stekla vključena v določbe sklepa št. 40.
(187)
Ena vzorčena družba je prav tako izpodbijala ugotovitve Komisije z navedbo, da je na Kitajskem obstajal delujoč trg za pravice do rabe zemljišč. Vendar njena ocena procesa v zvezi s pravicami do rabe zemljišč na Kitajskem ne zadošča za sklep. Še vedno ni mogla dokazati, da so pravice do rabe zemljišč neodvisno vrednotene; da se prodajajo v okviru neodvisne dražbe; da ceno pravice do rabe zemljišča določa trg v okviru konkurenčnega razpisnega postopka in da podpora vlade ni izkrivila nobene cene.
(188)
Vzorčena družba je nato trdila, da bi morala Komisija kljub dejstvu, da bi morala ugotoviti obstoj delujočega trga, kar izključuje subvencioniranje, primerjati ceno pravice do rabe zemljišča družbe z referenčno vrednostjo, tj. cenami pravice do rabe zemljišča v provinci, v kateri je imela družba sedež. Glede na to, da je Komisija ugotovila, da v zadevni provinci ni ustrezne tržne referenčne vrednosti, je bil ta argument zavrnjen.
(e) Izračun stopnje subvencije
(189)
Ugodnost je razlika med plačano ceno za pravico do rabe zemljišča in ustrezno zunanjo referenčno vrednostjo. Kot v uredbi o sončnih ploščah je zunanja referenčna vrednost tržna vrednost zemljišča v ločenem carinskem območju Tajvana, Penghuja, Kinmena in Matsuja („kitajski Tajpej“).
(190)
Po razkritju je kitajska vlada izpodbijala uporabo kitajskega Tajpeja za referenčno vrednost in zahtevala več informacij, zakaj se je kitajski Tajpej štel za primernega. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 467 uredbe o sončnih ploščah, Komisija šteje kitajski Tajpej za primerno zunanjo referenčno vrednost iz naslednjih razlogov:
(a)
primerljiva stopnja gospodarskega razvoja, BDP in gospodarske strukture v kitajskem Tajpeju ter v večini provinc in mest v LRK, kjer imajo vzorčeni proizvajalci izvozniki sedež;
(b)
fizična bližina LRK in kitajskega Tajpeja;
(c)
visoka raven industrijske infrastrukture, ki jo imajo kitajski Tajpej in mnogo provinc v LRK;
(d)
močne gospodarske vezi in čezmejna trgovina med kitajskim Tajpejem in LRK;
(e)
velika gostota naseljenosti v mnogih provincah LRK in kitajskem Tajpeju;
(f)
podobnost med vrsto zemljišč in transakcij, uporabljenih za oblikovanje ustrezne referenčne vrednosti na kitajskem Tajpeju, s tistimi v LRK; in
(g)
skupne demografske, jezikovne in kulturne značilnosti kitajskega Tajpeja in LRK.
(191)
Komisija je ob upoštevanju vseh teh dejavnikov sprejela sklep, da bi bile cene pravic do rabe zemljišč v LRK, če bi prevladali tržni pogoji, za vzorčene proizvajalce izvoznike zelo podobne cenam zemljišč v kitajskem Tajpeju.
(192)
Ena vzorčena družba je izrazila mnenje, da bi bilo treba, če bi se upoštevala zunanja referenčna vrednost, upoštevati BDP province, v kateri ima sedež, referenčna vrednost pa bi morala ustrezati „veljavnim cenam zemljišč v Egiptu, Armeniji, Gvatemali, Kongu, Mongoliji ali Indoneziji“, saj imajo te države „podobno stopnjo razvoja“. Argument je bil zavrnjen iz naslednjih razlogov:
(h)
Raven gospodarskega razvoja ni edini zgoraj navedeni dejavnik, zakaj je bil kitajski Tajpej ustrezna referenčna vrednost;
(i)
družba se je sklicevala na provinco, v kateri ima sedež, in ne na mesto, ki ima veliko večji BDP na prebivalca kot provinca, ki ga obkroža; in
(j)
družba razen BDP ni navedla nobenega drugega argumenta, zakaj bi bila katera koli druga zunanja referenčna vrednost ustreznejša od kitajskega Tajpeja.
(193)
Še ena vzorčena družba je po razkritju trdila, da uporaba kitajskega Tajpeja ne ustreza gospodarskim razmeram v zadevni provinci, v kateri ima sedež, vendar ni predlagala druge možnosti. Glede na pomanjkanje predlogov v zvezi z alternativno referenčno vrednostjo je bila potrjena uporaba kitajskega Tajpeja.
(194)
Povprečne cene zemljišča v kitajskem Tajpeju v letu 2012 so bile pridobljene pri industrijskem uradu ministrstva za gospodarske zadeve in za določitev cene zemljišča za vsako koledarsko leto prilagojene na podlagi inflacijskih stopenj in spreminjanja BDP na prebivalca. Ker pravice do rabe zemljišča veljajo 50 let in so na tej podlagi amortizirane, ugodnost v OP znaša 1/50 razlike med referenčno ceno in dejansko plačano ceno.
(195)
Ugotovljena subvencijska stopnja za zagotavljanje zemljišč za manj kot ustrezno nadomestilo znaša:
Zagotavljanje zemljišč za manj kot ustrezno nadomestilo
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Sklep o subvencioniranju
(196)
Komisija je zneske subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v skladu z določbami osnovne uredbe za preiskovane družbe izračunala za vsako shemo posebej in za izračun skupnega zneska subvencij za celotno družbo v OP te zneske seštela.
(197)
Komisija je za izračun spodaj navedenih splošnih stopenj subvencije najprej izračunala odstotek subvencioniranja, pri čemer je znesek subvencije dodeljen za skupni dohodek od prodaje družbe. Ta odstotek je bil nato uporabljen za izračun subvencije, dodeljene izvoznikom zadevnega izdelka v Unijo v OP.
(198)
Nato je bil izračunan znesek subvencije na kvadratni meter zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo v OP, spodaj navedene stopnje pa so bile izračunane kot odstotek vrednosti CIF za isti izvoz na kvadratni meter.
(199)
Kitajska vlada je po razkritju izrazila pripombo, da Komisija pri objavi stopenj subvencije v času razkritja ni upoštevala stopenj dampinga, izračunanih v vzporednem protidampinškem postopku, in da je vprašanje „dvojnega štetja“ upoštevala le pri izračunu stopnje dajatve, ki bo uvedena.
(200)
Kitajska vlada je zahtevala, da se, če je bilo ugotovljeno, da subvencije povzročajo damping, to upošteva pri izračunu stopenj in dajatev.
(201)
Glede na to, da ukrepe v tem primeru omejuje stopnja škode, taka manipulacija ne bi spremenila dejansko uvedenih dajatev. Zato se Komisiji ni zdelo potrebno obravnavati vsebine teh trditev.
Ime družbe
Stopnja subvencije
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(202)
Osem proizvajalcev, ki je v Uniji proizvajalo podoben izdelek v OP, se je javilo po začetku preiskave. Komisija ne ve za nobenega drugega proizvajalca podobnega izdelka v Uniji. Komisija zato meni, da teh osem proizvajalcev sestavlja industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(203)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami, ki jih je predložil pritožnik, makroekonomski podatki, ki jih je predložilo združenje industrije Unije (Steklo za Evropo), in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Za vzorčene proizvajalce Unije so bili podatki navzkrižno preverjeni z izpolnjenimi vprašalniki. Na podlagi tega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 21 734 000 kvadratnih metrov.
(204)
Kitajska vlada je po razkritju opozorila na razlike med podatki, navedenimi v dokumentu o razkritju, in podatki iz pritožbe v zvezi z industrijo Unije. Nadalje je trdila, da to kaže na pomanjkanje objektivnih in verodostojnih dokazov ter izpodbija sklepe Komisije.
(205)
Razlike med podatki iz pritožbe in podatki v dokumentu o razkritju, ki jih je ugotovila kitajska vlada, je povzročilo dejstvo, da so bili vsi podatki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije preverjeni na kraju samem in po potrebi posodobljeni. Ker vzorec predstavlja 79 % skupne prodaje industrije Unije na trgu Unije, Komisija ne more sprejeti argumenta, da uporabljeni dokazi, na podlagi katerih je Komisija sprejela sklepe, niso bili objektivni in verodostojni.
2. Določitev zadevnega trga Unije
(206)
Nobena proizvodnja vzorčenih proizvajalcev Unije ni bila namenjena za lastno uporabo. Zato ni bilo treba izvesti posebne analize prodaje na zaprtem trgu.
3. Potrošnja Unije
(207)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega celotne prodaje Unije vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije, pri čemer se je odštel njihov izvoz in prištel uvoz iz LRK ter uvoz iz drugih tretjih držav. Določitev potrošnje Unije je temeljila na podatkih, ki sta jih predložila pritožnik in združenje Steklo za Evropo ter ki so bili, v kolikor je bilo to mogoče, navzkrižno preverjeni z izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(208)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 1
Potrošnja Unije (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celotna potrošnja Unije
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(209)
V obravnavanem obdobju se je celotna potrošnja v Uniji med letom 2009 in 2011 povečala za 65 %, vendar se je v OP v primerjavi z letom 2011 zmanjšala. Vendar je ostala leta 2012 znatno nad ravnjo iz leta 2009. To je zlasti posledica povečanja potrošnje končnih izdelkov, zlasti solarnih modulov (glej spodnji oddelek E.2.3).
4. Uvoz iz zadevne države
4.1 Obseg in tržni delež subvencioniranega uvoza iz zadevne države
(210)
Za določitev obsega in vrednosti uvoza ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ker se solarno steklo uvaža v Unijo pod oznako KN 7007 19 80 - Drugo - Plastno varnostno steklo, ki zajema druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Obseg in vrednost uvoza sta temeljila na podatkih, ki sta jih zagotovila pritožnik in združenje Steklo za Evropo. Subvencionirani uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 2
Obseg uvoza (1 000 m2) in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Tržni delež
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Vir: združenje Steklo za Evropo in pritožnik
(211)
V obravnavanem obdobju se je obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka v Unijo znatno povečal, tj. za 596 %. Zato se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije znatno povečal (s 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Tudi potrošnja Unije se je do leta 2012 povečala. Kitajski proizvajalci izvozniki so v letu 2012, ko se je trg Unije skrčil, kljub temu povečali svoj celotni obseg uvoza.
(213)
Kitajska vlada je po razkritju trdila, da je Komisija uporabila pretirane podatke, saj je kitajska izvozna statistika nedvomno pokazala veliko nižji izvoz v OP v primerjavi z obsegom uvoza, navedenim v dokumentu o razkritju, in zahtevala pojasnilo, kako je bil ta obseg izračunan.
(214)
Komisija najprej ugotavlja, da je izvozna statistika, ki jo je predložila kitajska vlada - vključno z vsemi vrstami kaljenega stekla - več kot 2,5-krat nižja od statistike Eurostata za vse izdelke pod oznako KN ex 7007 19 80 za leto 2012. Zato je ne more šteti za razumno zanesljivo.
(215)
Komisija je izračune opravila na podlagi informacij, ki sta jih predložila pritožnik in združenje Steklo za Evropo. Ti podatki so na voljo v nezaupni različici dokumenta. Komisija je te informacije navzkrižno preverila s preverjenimi podatki, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki in drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki. Kot je omenjeno v oddelku A3.3, so sodelujoči proizvajalci izvozniki predstavljali skoraj 100 % prijavljenega izvoza solarnega stekla v Unijo v letu 2012. Zato Komisija nima razloga za domnevo, da so informacije, na katerih temeljijo njene ugotovitve, nepravilne. Poleg tega kitajska vlada ni zagotovila nobenih dokazov za utemeljitev trditve.
4.2 Cene subvencioniranega uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(216)
Povprečna cena subvencioniranega uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 3
Uvozne cene (EUR/m2)
2009
2010
2011
OP
LRK
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Vir: pritožnik in izpolnjeni vprašalniki kitajskih proizvajalcev izvoznikov
(217)
Povprečna uvozna cena za zadevni izdelek se je v obravnavanem obdobju znižala. Povprečna uvozna cena se je zmanjšala za 27,2 %, in sicer s 6,02 EUR/m2 v letu 2009 na 4,38 EUR/m2 v OP.
(218)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenih kitajskih proizvajalcev, ki so bile zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF s prilagoditvami navzgor, in sicer 0,40 EUR/m2 za carinjenje, manipulativne stroške in stroške natovarjanja ter 3 % uvozne dajatve. Te prilagoditve zvišujejo ceno glede na kontrolno številko izdelka za najmanj 7 % in največ 15 %, kar je 11 % tehtanega povprečja.
(219)
Primerjava cen je bila izvedena po posameznih vrstah izdelkov in za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi iz zgornje uvodne izjave ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen na družbo, ki je znašala med 10,6 % in 26,7 % cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
(220)
V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je preiskava učinka subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(221)
Kot je navedeno v oddelku A.3.2, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(222)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki sta jih predložila združenje Steklo za Evropo ter pritožnik, in ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je analizirala na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.
(223)
Za namen te preiskave so bili ocenjeni naslednji makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje subvencije in okrevanje od pretekle subvencije.
(224)
Ocenjeni so bili naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(225)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni izvedla analize škode v skladu s členom 8(1) in (4) osnovne uredbe, saj jo je izvedla na podlagi dveh ločenih in domnevno neskladnih sklopov podatkov, tj. makro- in mikroekonomskih kazalnikov škode. Poleg tega meni, da domnevna neskladnost analize na podlagi dveh sklopov podatkov resno izpodbija ustreznost, pravičnost in objektivnost splošne slike o škodi.
(226)
Ista stran se je sklicevala na več prejšnjih preiskav, pri katerih naj bi institucije Unije neskladno razvrstile različne sklope podatkov med makro ali mikro podatke.
(227)
Komisija te trditve ne more sprejeti. Gre za metodologijo, ki se uporablja za vzorčenje primerov, da bi se analiziral položaj industrije Unije in da bi se poleg gibanj, ki jih razkriva vzorec, upoštevala tudi gibanja celotne industrije Unije. Pri analizi so bili upoštevani vsi dejavniki, navedeni v členu 8(4) osnovne uredbe. Sklep o škodi temelji na vseh dejavnikih. Zato je bila analiza škode izvedena v skladu s členom 8(1) in (4) osnovne uredbe.
6. Makroekonomski kazalniki
6.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(228)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 4
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2009
2010
2011
OP
Proizvodna zmogljivost (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Obseg proizvodnje (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Izkoriščenost zmogljivosti
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Vir: pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(229)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala v skladu s potrošnjo. Že na začetku obravnavanega obdobja je bila proizvodna zmogljivost industrije Unije presežna. Zaradi hitre rasti potrošnje Unije se je proizvodna zmogljivost do leta 2011 zmanjšala, saj je proizvodna zmogljivost Unije rastla počasneje od potrošnje Unije. Proizvodna zmogljivost je v letu 2012 rastla, potrošnja Unije pa se je zmanjšala. Proizvodnja je rastla od leta 2009 do leta 2011, nato pa se je zmanjšala za 30 % v OP. Industrija Unije bi zaradi obstoječih zmogljivosti lahko hitro povečala proizvodnjo, da bi zadostila velikemu povpraševanju v Uniji do leta 2011. Istočasno je industrija Unije v odziv na ugotovljeno rast od leta 2009 do leta 2011, dodatno povečala zmogljivosti, ki so deloma vstopile v proizvodnjo šele v OP. Zato se je v primerjavi s predhodnimi leti izkoriščenost zmogljivosti v OP močno zmanjšala.
(230)
Čeprav je industrija Unije razširila svoje zmogljivosti v skladu s povečano potrošnjo, se je obseg proizvodnje industrije Unije povečeval počasneje kot potrošnja, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je po znatnem povečanju v prvih treh letih obravnavanega obdobja v obdobju preiskave znižala, kar je sovpadalo z večjim tržnim deležem subvencioniranega uvoza iz zadevne države, pri čemer se je v sektorju solarnih stekel pojavila tudi nelojalna konkurenca, s katero so se v navedenem sektorju zaradi kitajskega dampinga in subvencioniranja soočili glavni odjemalci industrije Unije.
6.2 Obseg prodaje in tržni delež
(231)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 5
Obseg prodaje in tržni delež
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Tržni delež
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(232)
Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 22,7 %. Vendar pa je glede na 65-odstotno povečanje potrošnje v Uniji to pomenilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije z 88,6 % leta 2009 na 65,8 % v OP, kar pomeni zmanjšanje za 25,7 % v obravnavanem obdobju. Prodaja industrije Unije se je povečala za precej manj kot subvencionirani uvoz iz zadevne države. Zato proizvajalci Unije niso mogli v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje, njihov tržni delež pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.
6.3 Rast
(233)
Rast industrije Unije izražajo kazalniki njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in njen tržni delež, kadar jih primerjamo z gibanjem potrošnje. Kljub povečanju potrošnje v obravnavanem obdobju se tržni delež proizvajalcev Unije ni povečal v skladu s potrošnjo. Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. V istem obdobju se je tržni delež uvoza iz LRK povečal za 321 %. Dejstvo, da industrija Unije ni mogla rasti v skladu z rastjo trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj.
6.4 Zaposlenost in produktivnost
(234)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 6
Zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Zaposlenost - ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivnost (1 000 m2/EPDČ)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Vir: pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(235)
Na splošno se je zaposlenost med letom 2009 in OP povečala za 52 %. Povečevala se je v obdobju do leta 2011, ko je dosegla najvišjo raven, tj. 932 ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), v OP pa se je zmanjšala na 857 EPDČ. Produktivnost se je v primerjavi z letom 2009 v letu 2010 in v letu 2011 le rahlo povečala. Delni vzrok za to je dejstvo, da je proizvodnja podobnega izdelka zelo avtomatizirana in zahteva majhno število osebja. Vendar se je v OP zmanjšala za 24,4 % v primerjavi z letom 2011. To je bila posledica zmanjšanja proizvodnje za približno 30 % v istem obdobju, kar je negativno vplivalo na izkoriščenost zmogljivosti.
(236)
Zaposlenost se je torej v OP zmanjšala v skladu z gibanjem proizvodnje podobnega izdelka v Uniji v OP.
6.5 Višina stopnje subvencije in okrevanje od pretekle subvencije
(237)
Vse stopnje subvencij so znatno nad stopnjo de minimis. Za učinek višine dejanskih stopenj subvencije na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države šteje, da je znaten.
(238)
Ker je to prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, okrevanje od preteklega subvencioniranja ni pomembno za oceno.
7. Mikroekonomski kazalniki
(239)
Kot je bilo navedeno, so mikroekonomski kazalniki analizirani na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Večina vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 izvedla prve naložbe in začela proizvajati podobni izdelek. Čeprav se je večina vzorčenih proizvajalcev Unije predhodno ukvarjala s poslovanjem na področju stekla, so vse družbe morale vlagati v obrate za proizvodnjo solarnega stekla, ki je popolnoma neodvisna od običajne proizvodnje stekla, ker so čistost in vsebnost železa ter tudi splošna kakovost zelo drugačne. Poleg tega je steklo treba kaliti, kar ne velja za običajno steklo. Nazadnje se doda tudi premaz. Zato je na vse kazalnike, analizirane spodaj, bistveno vplivala ta zagonska faza v letu 2009. Da bi prikazali ta gibanja brez izkrivljajočega učinka zagonske faze vzorčenih družb, so indeksi prikazani tudi od leta 2010.
7.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(240)
Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 7
Povprečne prodajne cene v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na enoto na trgu Unije (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Proizvodni stroški na enoto (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indeks 2009
100
64
64
71
Indeks 2010
157
100
101
112
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(241)
Prodajne cene na enoto so se v obravnavanem obdobju nenehno zniževale, znižanje pa je bilo še zlasti izrazito v OP, ko so cene padle za 7,9 % v primerjavi z letom 2011, za 9,5 % v primerjavi z letom 2010 in za 23 % v primerjavi z letom 2009. Nižanje prodajnih cen proizvajalcev Unije je bilo počasnejše od ugotovljenega gibanja prodajnih cen uvoženih izdelkov iz zadevne države. Znižanje kitajskih cen je znašalo 11 % med letoma 2011 in 2012, medtem ko so se cene Unije znižale za 8 % v istem obdobju.
(242)
Kljub veliki razliki med povprečno prodajno ceno industrije Unije na enoto in kitajskimi uvoznimi cenami, kot je pojasnjeno v oddelku D.4.2, je bilo dejansko nelojalno nižanje prodajnih cen na podlagi primerjave po posameznih vrstah izdelka precej manjše, tj. med 10,6 % in 26,7 % v obdobju preiskave. To je posledica dejstva, da vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki niso izvažali vseh vrst izdelka, ki jih je proizvedla industrija Unije.
(243)
Kitajska vlada je po razkritju trdila, da Komisija pri oceni povprečnih kitajskih cen ni upoštevala razlike v vrstah izdelka, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, in vrstami izdelka, ki so jih prodajali proizvajalci Unije. Omemba dejstva, da je obstajala znatna razlika med povprečno prodajno ceno industrije Unije in povprečno prodajno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je domnevno izkrivila predstavitev dejstev zaradi vrzeli med prodajnimi cenami Unije in kitajskimi uvoznimi cenami.
(244)
Kot je že bilo navedeno, je Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen, ki je nedvomno del analize škode, opravila natančno primerjavo po vrstah izdelkov. Poleg tega je jasno navedla vzrok za razlike: dejstvo, da kitajski proizvajalci izvozniki niso izvažali vseh vrst izdelka, ki jih je proizvedla industrija Unije. Zato ni mogoče trditi, da je Komisija dejstva predstavila zavajajoče in izkrivljeno.
(245)
Stroški proizvodnje na enoto so se med letom 2011 in OP povečali za več kot 10 %, med letoma 2010 in 2011 pa so ostali razmeroma nespremenjeni. Stroški proizvodnje so na splošno sledili gibanju prodajnih cen med letoma 2009 in 2011. Stroški proizvodnje na enoto so se zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje leta 2012 povečali.
(246)
Kitajska vlada je prav tako trdila, da je znižanje povprečne prodajne cene na enoto v obravnavanem obdobju med drugim povzročila dosežena učinkovitost proizvodnje. Poleg tega je trdila, da povišanja stroškov proizvodnje na enoto leta 2012 ni povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje, temveč povečanje proizvodne zmogljivosti.
(247)
Dejansko je stroške proizvodnje na enoto zmanjšala večja učinkovitost v obdobju 2009-2011, kar je prispevalo k znižanju prodajne cene na enoto. Vendar je Komisija ugotovila, da je v OP povprečna raven prodajne cene padla krepko pod povprečne stroške proizvodnje na enoto, tako da jih je pokrila le 88 %. Poleg tega povečanje proizvodne zmogljivosti vzorčenih družbe ni moglo povzročiti povišanja njihovih stroškov proizvodnje na enoto. Dejansko se je njihova proizvodna zmogljivost med letoma 2011 in 2012 povečala le za 2,6 %, njihovi povprečni stroški proizvodnje na enoto pa so se v istem obdobju povečali za 10,6 %. Zato so bile te trditve zavrnjene.
7.2 Stroški dela
(248)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 8
Povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški na zaposlenega (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(249)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se med letom 2009 in OP nenehno povečevali, in sicer na splošno za 12 %. Med letom 2011 in OP pa so se bistveno povečali, in sicer za 4,8 %. Splošno povečanje stroškov dela je mogoče delno pojasniti s stroški nekaterih proizvajalcev Unije, povezanimi z neuporabo obratov med letom 2011 in OP, in sicer s potrebo po plačilu uslužbencev, kljub dejstvu, da slednji dejansko niso opravljali dela.
7.3 Zaloge
(250)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 9
Zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(251)
Zaloge so se med letom 2011 in OP povečale za 7,3 %, med letom 2009 in OP pa za 15 %; med letoma 2010 in 2011 so se zmanjšale za 11,6 %.
(252)
Kitajska vlada je po razkritju trdila, da so gibanja zalog nepomembna, saj je bilo njihovo povečanje v absolutnem in relativnem smislu zelo majhno.
(253)
Glede na gibanje cen ni razumno, da bi imel proizvajalec visoke zaloge, ker se njihova cena hitro zmanjšuje. Od proizvajalcev Unije bi se zato pričakovalo, da omejijo zaloge podobnega izdelka. Zato je povečanje zalog podobnega izdelka med letom 2011 in OP, čeprav precej omejeno, pomemben kazalnik za presojo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo. Velik obseg zalog v absolutnem smislu v letu 2010 je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je bila prodaja v tem letu precej višja kot v OP.
7.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(254)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Denarni tok (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Naložbe (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Donosnost naložb
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(255)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje.
(256)
Leta 2009 je večina vzorčenih proizvajalcev Unije utrpela izgubo, ki je bila, kot je pojasnjeno v oddelku D.7, predvsem posledica dejstva, da so v tem času začeli proizvajati podobni izdelek. Leta 2010 je povprečni dobiček znašal že 8,31 %. Nato se je dobičkonosnost leta 2011, ko se je začel povečevati subvencionirani uvoz, nekoliko zmanjšala. Občutno izgubo je industrija utrpela v OP, in sicer zmanjšanje za 276,6 % v primerjavi z letom 2011.
(257)
Neto denarni tok, ki pomeni sposobnost vzorčenih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, se je med letom 2011 in OP zmanjšal za 81 %. Od leta 2010 se je postopno povečeval in se v obravnavanem obdobju na splošno povečal.
(258)
Donosnost naložb je bila izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb.
(259)
Preglednica 10 prikazuje, da so se naložbe po zagonski fazi leta 2009, ko je industrija veliko naložb namenila podobnemu izdelku, med letoma 2009 in 2011 stalno zmanjševale, v OP pa povečale. Vendar so naložbe v OP ostale na nizki ravni v primerjavi z ravnmi leta 2009. Naložbe, izvedene v OP, so bile povezane predvsem z raziskavami in razvojem ter z izboljševanjem in vzdrževanjem proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti. Industrija je zlasti vlagala v nove vrste izdelkov, ki se v istem obdobju niso uvažali iz LRK in za katere je bilo potrebnih veliko raziskav in inovacij.
(260)
Nasprotno se je donosnost naložb med letoma 2009 in 2012 zmanjšala za 34 %. Vendar se je pred OP stalno povečevala, in sicer se je med letoma 2009 in 2011 povečala za 293 %, v OP pa se je v primerjavi z letom 2011 zmanjšala za 186 %. Zmanjšanje v letu 2012 je logična posledica dejstva, da je industrija Unije v OP utrpela škodo.
(261)
V zvezi z zmožnostjo zbiranja kapitala je bilo ugotovljeno, da se je zmožnost industrije Unije, da zagotovi denarna sredstva za podobni izdelek, stalno poslabševala, zato se je poslabšal tudi njen finančni položaj.
8. Sklep o škodi
(262)
Analiza položaja industrije Unije kaže očitno negativno gibanje večine kazalnikov škode. Splošna proizvodnja se je ob splošno naraščajoči potrošnji v obravnavanem obdobju povečala. Čeprav se je obseg prodaje povečal, se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal zaradi večjega povečanja potrošnje v tem obdobju. Povprečne prodajne cene so se v obravnavanem obdobju močno zniževale, kar je negativno vplivalo na vse kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(263)
Celotni obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal. Vendar pa je povečanje obsega prodaje industrije Unije spremljalo izredno znižanje povprečnih prodajnih cen ter tržnega deleža industrije Unije.
(264)
Glede na zgoraj navedeno je preiskava potrdila zlasti dejstvo, da so bile prodajne cene industrije Unije v OP nižje od proizvodnih stroškov, kar je imelo negativni učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v OP dosegla znatno negativne ravni.
(265)
Vendar se je zmogljivost med letom 2009 in OP pozitivno razvijala. Kljub temu, da so se naložbe med letom 2009 in OP zmanjšale, so se med letom 2011 in OP povečale. To je posledica dejstva, da so vzorčene družbe, kot je pojasnjeno v oddelku D.7.4, še naprej vlagale v podobni izdelek, tako da so se med drugim osredotočale na vrste izdelkov v tržnih nišah, kjer se te vrste izdelkov še ne izvažajo iz zadevne države, pri čemer je bilo za te izdelke potrebnih veliko raziskav in inovacij. Hkrati je očitno, da bi morala biti industrija Unije prav tako sposobna proizvesti in prodati veliko količino osnovnejših vrst izdelkov (ki trenutno konkurirajo subvencioniranemu uvozu iz LRK), da bi lahko zmanjšala fiksne stroške in dosegla ekonomijo obsega.
(266)
Kitajska vlada je po razkritju trdila, da je ocena Komisije neskladna, saj je v njej navedla, da so bile naložbe večinoma usmerjene v raziskave in razvoj, hkrati pa trdila, da se je zmogljivost v OP povečala v pričakovanju povečanja povpraševanja. Te izjave niso neskladne, ampak dopolnjujoče, naložbe v nove vrste izdelka v istem obdobju namreč neizogibno prispevajo tudi k povečanju zmogljivosti. Kljub temu, da take naložbe dejansko povišujejo stroške industrije Unije, so tudi pomemben kazalnik, da si industrija prizadeva za ohranitev konkurenčnosti.
(267)
Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo, poleg tega pa je tudi dejavno iskala načine za zmanjšanje izpostavljenosti subvencioniranemu uvozu zadevnega izdelka z razvojem inovativnih izdelkov, ki se še ne uvažajo iz zadevne države.
(268)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
(269)
V skladu s členom 8(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je subvencionirani uvoz iz zadevne države povzročil škodo za industrijo Unije v tolikšni meri, da jo je mogoče šteti za znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu.
1. Učinek subvencioniranega uvoza
(270)
Preiskava je pokazala, da se je subvencionirani uvoz v obravnavanem obdobju povečal, tj. za 596 %, njegov tržni delež pa za 366 %. Zato je potrjeno, da sta se obseg uvoza in tržni delež uvoza zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju znatno povečala. Povečanje subvencioniranega uvoza je časovno jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije. Povedano drugače, uvoz se je povečeval znatno hitreje od trga Unije, proizvajalci Unije pa so zaradi kitajskega subvencioniranega uvoza izgubili tržni delež. V preiskavi je bilo ugotovljeno tudi, da je subvencionirani uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v oddelku D.4.2.
(271)
Preiskava je pokazala, da so se cene subvencioniranega uvoza v obravnavanem obdobju znižale za 27,2 %, zaradi česar se je povečala razlika med cenami proizvajalcev Unije in cenami proizvajalcev izvoznikov. Zaradi tega znatnega cenovnega pritiska je morala industrija Unije vložiti veliko truda v zmanjševanje svojih proizvodnih stroškov. Kljub temu je bila industrija Unije zaradi izjemno nizke ravni kitajskih uvoznih cen prisiljena dodatno znižati svoje prodajne cene na nedobičkonosno raven. Po zagonski fazi leta 2009 so proizvajalci Unije v letih 2010 in 2011 dosegli stabilne stopnje dobička. Vendar so v OP zabeležili znatne izgube.
(272)
Po razkritju je več zainteresiranih strani izpodbijalo sklep Komisije, da obstaja vzročna zveza med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz LRK. Trdile so, da ne obstaja časovno sovpadanje škode in povečanega uvoza iz zadevne države. To je posledica dejstva, da se je kitajski uvoz med letoma 2009 in 2011 znatno povečal. Poleg tega je leta 2011 povprečna cena kitajskega uvoza znašala 4,96 EUR/m2, ki je blizu ceni v letu 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Iste strani so trdile, da sklep, da bi bilo treba škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati kitajskemu uvozu leta 2012, nasprotuje ugotovitvam, da kitajski uvoz prejšnje leto ni imel negativnega učinka, čeprav je bila povprečna uvozna cena zelo podobna.
(274)
Strani so prav tako trdile, da časovnega sovpadanja nastale znatne škode in subvencioniranega kitajskega uvoza ni mogoče oceniti na podlagi celotnega obravnavanega obdobja od leta 2009 do konca OP, ne da bi se upoštevala vmesna gibanja, zabeležena v tem obdobju.
(275)
Od začetka obravnavanega obdobja do konca OP se je uvoz povečal za 596 %, njegov tržni delež pa za 321 %. Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 27,2 %.
(276)
Res je, da je bila stopnja dobička industrije Unije leta 2011 le neznatno nižja kot leta 2010 kljub velikemu povečanju uvoza iz LRK že leta 2011. Vendar se je leta 2011 znatno povečala potrošnja solarnega stekla v Uniji, tj. za 20,4 % med letoma 2010 in 2011, medtem ko se je uvoz iz LRK v istem obdobju povečal za 150 %. Potrošnja v OP se je dejansko zmanjšala za malo več kot 19 %, obseg kitajskega uvoza pa se je dodatno povečal za več kot 35 %. To jasno kaže na časovno sovpadanje znatne škode, ki jo je v OP utrpela industrija Unije, in močnega povečanja subvencioniranega kitajskega uvoza. Poleg tega je smiselno, da preteče nekaj časa, preden lahko proizvajalci Unije začutijo negativne učinke povečanega subvencioniranega uvoza (na primer izgube strank, nastanka izgube, zmanjšanja donosnosti naložb in denarnega toka itd.). Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(277)
Komisija je analizirala tudi vmesna gibanja v obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je bila industrija Unije leta 2011 dejansko še vedno dobičkonosna, čeprav se je v tem letu že povečal kitajski uvoz, ne vpliva na sklep, da je v OP škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, časovno sovpadala s povečevanjem subvencioniranega kitajskega uvoza.
(278)
Čeprav se je v OP potrošnja zmanjšala za malo več kot 19 %, so kitajski proizvajalci izvozniki:
(k)
povečali tržni delež za 12,4 odstotnih točk v primerjavi z letom 2011, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 12,3 odstotnih točk;
(l)
povečali obseg kitajskega uvoza za več kot 35 % v primerjavi z 32-odstotnim zmanjšanjem prodaje industrije Unije; in
(m)
dodatno znižali že zelo nizke izvozne cene za več kot 10 %, cene industrije Unije pa znižali za do 26,7 %, kar je prispevalo k izgubi, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
(279)
Na podlagi zgornje analize Komisija sklepa, da sta prisotnost subvencioniranega uvoza in znatno povečanje njegovega tržnega deleža po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, povzročila znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2. Učinki drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(280)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 11
Uvoz iz tretjih držav (1 000 m2)
Tretje države
2009
2010
2011
OP
Obseg (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Tržni delež
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Povprečna cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Vir: združenje Steklo za Evropo in pritožnik
(281)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 % v skladu s povečanjem potrošnje Unije. Njegov tržni delež se je v OP nekoliko zmanjšal v primerjavi z letom 2011 (za 3,7 %), vendar je v obravnavanem obdobju na splošno ostal nespremenjen. Drugi največji izvoznik za LRK je Turčija, sledi pa ji Indija.
(282)
Razpoložljive informacije v zvezi z uvozom iz vseh tretjih držav kažejo, da je bila povprečna uvozna cena višja od povprečne kitajske uvozne cene. To velja tudi za ceno na enoto po posameznih vrstah zadevnega izdelka. Po drugi strani je bila povprečna uvozna cena tretjih držav podobna ali višja od povprečne cene industrije Unije.
(283)
Na podlagi nizkega splošnega obsega uvoza in tržnih deležev tretjih držav ter njihove ravni cen Komisija sklepa, da zaradi uvoza iz tretjih držav ni bila prekinjena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.2 Izvoz industrije Unije
(284)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije
2009
2010
2011
OP
Vrednost izvoza (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Obseg izvoza (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Povprečna cena (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Vir: izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije
(285)
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letoma 2009 in 2011 povečal, vendar sta se v OP nenadoma zmanjšala njegova vrednost (za 74 %) in njegov obseg (71,9 %). Na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih kitajskih izvoznikov se zdi, da je to posledica zelo nizkih cen kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije (tj. ZDA in Kanada).
(286)
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 zajemal 20 % celotnega obsega prodaje (v zagonski fazi), leta 201011 %, v koničnem letu 2011 pa le 14 %. Leta 2012 se je nadalje zmanjšal za 5 %.
(287)
Trg Unije, ki je eden od največjih na svetu, je glavni trg za industrijo Unije, in ne trgi tretjih držav. Poleg tega dejstvo, da je solarno steklo relativno težko in krhko, pomeni dodatne stroške pri prevozu na daljših razdaljah (zaradi lomljivosti in korozije). Preiskava je prav tako potrdila, da je vzrok za zmanjšan izvoz predvsem konkuriranje poceni kitajskemu izvozu tudi na trgih tretjih držav. Zato Komisija ne more sklepati, da je zmanjšan izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(288)
Po razkritju je več strani izpodbijalo ugotovitve Komisije, da je zmanjšanje izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije v OP najverjetneje posledica zelo nizkih cen kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije (tj. ZDA in Kanada). Po njihovem mnenju ta sklep ni upravičen, saj se je kitajski izvoz izvajal tudi leta 2011, zato ni razloga, zakaj bi se učinek pokazal šele leta 2012. Prav tako so izrazili mnenje, da je bil dejanski razlog za zmanjšan izvoz dejstvo, da industrija Unije ni bila konkurenčna in da, ko so se cene na svetovnem trgu znižale, industrija Unije ni mogla ohraniti konkurenčnosti. Zato so strani trdile, da je zmanjšan izvoz industrije Unije v OP dodatno prispeval k nastali škodi.
(289)
Komisija zavrača te trditve iz naslednjih razlogov. Glavni trg za industrijo Unije je dejansko trg Unije in ne trgi tretjih držav. Poleg tega je mogoče dodatne stroške, nastale pri daljšem prevozu (zaradi loma in korozije), nadomestiti le, če je raven cen v tretjih državah dovolj visoka. Vendar dozdevno ni tako. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija pridobila iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, so bile cene kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije dejansko zelo nizke, v OP pa so se še dodatno znižale v primerjavi z letom 2011. To kaže, da je zmanjšan izvoz industrije Unije predvsem posledica vedno nižjih cen kitajskega izvoza tudi na trgih tretjih držav, kot je potrdila preiskava.
(290)
Iste strani so trdile tudi, da se je preiskava nanašala na trg Unije in ni vključevala ocene domnevno nepoštenega določanja cen na trgih tretjih držav.
(291)
Poleg tega so ugotovitve institucij EU, tudi če so bile pravilne, škodo, ki so jo povzročili drugi dejavniki, domnevno pripisale subvencioniranemu uvozu v Unijo. Zato domnevni poceni ali subvencioniran kitajski izvoz v tretje države ni bil subvencionirani uvoz v EU, pri čemer se je kot tak uvrstil med druge dejavnike, škodljivih učinkov katerih ni mogoče pripisati subvencioniranemu uvozu.
(292)
Komisija zavrača to trditev. Ni proučila, ali so cene uvoza LRK v tretje države dampinške in/ali subvencionirane. Na podlagi cen izvoza v tretje države, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki, je zgolj ugotovila, da so se te cene v zadnjih letih stalno zniževale.
(293)
Podobno je Komisija analizirala znižanje cen uvoza iz LRK v tretje države kot ločen dejavnik in ga ni pripisala subvencioniranemu uvozu v Unijo. To dejstvo je bilo dejansko uporabljeno le kot možna razlaga za zmanjšan izvoz industrije Unije v glavne namembne kraje tretjih držav glede na to, da ti trgi niso in nikoli niso bili glavni trgi za industrijo Unije. Celo v koničnih letih 2010 in 2011 je bilo več kot 85 % prodaje industrije Unije izvedene na trgu Unije.
(294)
Zato Komisija sklepa, da zmanjšan izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije ni prekinil vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.3 Gibanje potrošnje in razvoj zmogljivosti
(295)
Kot je navedeno v oddelku D.3, se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP povečala za 65 %. Najvišjo raven je dosegla leta 2011, ko se je v primerjavi z letom 2009 povečala za 105 %. Vendar industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti tega povečanja potrošnje. Njena celotna prodaja se je do leta 2011 znatno povečala, vendar se je povečevala počasneje od trga. Nato se je v OP tudi na splošno zmanjšala. Njen tržni delež se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal in v OP dosegel padec v višini 25,7 % v primerjavi z letom 2009 (-15,8 % v primerjavi z letom 2011). Nasprotno sta se kitajski tržni delež in obseg prodaje znatno povečala, tudi ko se je med letom 2011 in OP zmanjšala potrošnja, pri čemer se je med letom 2011 in OP povečal za 68,4 %, v celotnem obdobju pa na splošno za 321 %. V obravnavanem obdobju se je kitajski uvoz povečal za 596 %.
(296)
Ker se je potrošnja v Uniji v obravnavanem obdobju povečala, njeno gibanje krepi vzročno zvezo med naraščajočim subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in samo po sebi ni vzrok za škodo industrije Unije. Poleg tega je kitajskemu subvencioniranemu uvozu tudi v OP, ko se je potrošnja zmanjšala, uspelo dodatno povečati tržni delež v škodo industrije Unije.
(297)
Po razkritju je več strani trdilo, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročilo zmanjšanje potrošnje Unije. To je domnevno edini dejavnik, ki naj bi se prvič zmanjšal leta 2012, in ki ga je mogoče razumno povezati s škodo, čeprav se je kitajski uvoz že leta 2011 začel izvajati po cenah, primerljivih s cenami leta 2012.
(298)
Dejansko se je potrošnja leta 2012 zmanjšala v primerjavi s prejšnjimi leti. Vendar analiza Komisije zajema obdobje od začetka leta 2009 do konca OP, v tem obdobju pa se je potrošnja Unije na splošno povečala za 65 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije stalno in znatno zmanjševal, in sicer na splošno za 25,7 %, tržni delež kitajskega uvoza pa se je povečal za 321 %. V obravnavanem obdobju se je kitajski uvoz povečal za 596 %.
(299)
Poleg tega je bila potrošnja Unije v OP še vedno na ravni, primerljivi z letom 2010, ko je, kot je prikazano v preglednici 10, industrija Unije dosegla razumen dobiček. Zato zmanjšanje potrošnje Unije v OP samo po sebi ni moglo povzročiti izgube, ki jo je utrpela industrija Unije v OP. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije med letoma 2010 in 2012 zmanjšal za 26,6 %, medtem ko se je tržni delež kitajskega uvoza v istem obdobju povečal za 318 %. Če naj bi zmanjšanje potrošnje v OP povzročilo škodo za industrijo Unije, potem bi moralo to zmanjšanje vplivati tudi na kitajski uvoz. Vendar očitno ni bilo tako. Nasprotno, v OP se je znatno povečal obseg in tržni delež kitajskega uvoza.
(300)
Glede na navedene premisleke Komisija to trditev zavrača. Zato sklepa, da zaradi zmanjšanja potrošnje v OP ni bila prekinjena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(301)
V zvezi s proizvodno zmogljivostjo industrije Unije, kot je navedeno v preglednici 4, je njeno povečanje jasno sledilo gibanju povečanja potrošnje Unije do konca leta 2011. Preiskava je pokazala, da je glavni vzrok za 12,5-odstotno povečanje proizvodne zmogljivosti med letom 2011 in OP vstop ene družbe na trg solarnega stekla. Proizvodna zmogljivost vseh drugih družb na trgu se je v istem obdobju nekoliko zmanjšala. Zato je trend gibanja proizvodne zmogljivosti Unije na splošno sledil trendu potrošnje Unije. Zato je Komisija prav tako menila, da visoka proizvodna zmogljivost industrije Unije, ki je bila visoka že na začetku obravnavanega obdobja in je ostala visoka v OP, ni prekinila vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(302)
Po razkritju je več strani trdilo, da Komisija ni upoštevala domnevne presežne zmogljivosti kot pomembnega vzroka za škodo. V obravnavanem obdobju povečanja zmogljivosti domnevno ni upravičevalo povečanje potrošnje, saj se je industrija Unije srečevala s stalno ogromno vrzeljo med proizvodno zmogljivostjo in potrošnjo, ki po mnenju zainteresiranih strani ni ekonomsko vzdržna. Poleg tega so strani trdile, da je k nastali škodi prispevalo dejstvo, da je bil med letom 2011 in koncem OP na trgu prisoten nov udeleženec, saj je to povečalo domačo konkurenco.
(303)
Strani so trdile tudi, da sta zmanjševanje potrošnje Unije in povečevanje proizvodne zmogljivosti v kombinaciji z zmanjšanjem izvoza povzročila slabo izkoriščenost zmogljivosti. Ta slaba izkoriščenost zmogljivosti je povzročila visoke fiksne stroške, ki so po njihovem mnenju močno prizadeli industrijo solarnega stekla v Uniji.
(304)
Komisija ugotavlja, da je bila raven zmogljivosti celotne industrije Unije višja od skupne potrošnje Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Vendar to vzorčenim družbam industrije Unije ni preprečilo doseganja dobička v dveh letih pred OP, čeprav so zgolj v OP utrpele znatno škodo, tj. -14,5 %.
(305)
Poleg tega se je zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Unije med letoma 2010 in 2011 povečala le za 4 %, med letom 2011 in OP pa za 2,6 %, kar je povzročilo zmerno splošno povečanje za 6,7 % med letom 2010 in OP.
(306)
Zato je bila razlika med potrošnjo in zmogljivostjo prisotna skozi celotno obravnavano obdobje in, čeprav je bila v OP nekoliko večja, ne more pojasniti velike izgube, ki so jo v OP utrpele vzorčene družbe. Zato Komisija zavrača trditev, da raven zmogljivosti industrije Unije ni ekonomsko vzdržna.
(307)
V zvezi z argumentom, da je novi udeleženec na trgu leta 2012 prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, Komisija ugotavlja, da je imel novi udeleženec, čeprav je vgradil visoko zmogljivost, zelo omejen obseg proizvodnje in prodaje, tj. 2 % skupne prodaje EU v OP. Zato njegova udeležba skorajda ni vplivala na uspešnost industrije Unije kot celote, vendar je bistveno povečala njeno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti. Brez podatkov te družbe se je zmogljivost vseh drugih proizvajalcev Unije med letoma 2011 in 2012 dejansko zmanjšala.
(308)
Preiskava prav tako ni potrdila, da industrijo solarnega stekla resno ogrožajo fiksni stroški. Dejanski fiksni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije so se gibali med 25 in 35 % skupnih stroškov proizvodnje v OP. V prejšnjih letih 2010 in 2011 je bil odstotek fiksnih stroškov rahlo nižji, vendar še vedno v istem razponu. To jasno kaže, da je visoka zmogljivost v OP očitno vplivala na stroške proizvodnje, vendar njen učinek ni bil močan in ne more pojasniti velike izgube v OP, zlasti v primerjavi z doseženim dobičkom iz prejšnjih let. Poleg tega je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije nizka v primerjavi s prejšnjimi leti, vendar je v OP še vedno znašala 65 %.
(309)
Komisija je v svoji analizi upoštevala tudi dejstvo, da je vgrajeno zmogljivost mogoče prilagoditi proizvodnji drugih vrst stekla, ki ne spada na področje te preiskave. Tudi zaradi tega elementa se Komisija ne strinja z zainteresirano stranjo, da vgrajena visoka zmogljivost ni ekonomsko vzdržna.
(310)
Na podlagi navedenega Komisija zavrača trditve strani in znova poudarja, da gibanje potrošnje ter spremembe zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki so bili analizirani ločeno in skupaj, niso prekinili vzročne zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom.
2.4 Trendi na področju solarnih modulov
(311)
Na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji (20), se približno 80-85 % solarnega stekla proda proizvajalcem solarnih modulov (fotonapetostni moduli in tankoslojni fotonapetostni moduli iz kristalnega silicija), približno 15-20 % pa proizvajalcem ravnih solarnih termalnih kolektorjev, ki proizvajajo toplo vodo. Zato gibanja na področju solarnih modulov bistveno vplivajo na potrošnjo solarnega stekla.
(312)
Po razkritju sta dve strani trdili, da sta škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, poleg gibanja potrošnje zadevnega izdelka povzročila tudi zmanjšanje potrošnje solarnih modulov in izguba, ki jo je ta industrija utrpela konec leta 2011/na začetku leta 2012. Učinek finančnih težav proizvajalcev solarnih plošč na trgu solarnega stekla se je domnevno začel izražati konec leta 2011 in leta 2012, saj je bil potreben časovni zamik med obema dogodkoma.
(313)
Potrošnja solarnih modulov se je v istem obdobju, tj. 2009-2012, stalno povečevala in je kljub zmanjšanju leta 2012 ohranila za 221 % višjo raven kot leta 2009 in za 44 % višjo kot leta 2010 (21). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so povpraševanje po modulih v Uniji sicer sprva ustvarile sheme finančne pomoči, večinoma tarife za dovajanje toka, vendar ni bilo mogoče skleniti, da so znižanja teh tarif (ob koncu leta 2011 in začetku leta 2012) prekinila vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in škodo (22). To je bila posledica dejstva, da je povpraševanje po solarnih modulih v istem obdobju, tj. 2009-2012, ohranilo relativno visoko raven.
(314)
Zato sta potrošnja solarnih modulov in posledično tudi povpraševanje po solarnem steklu v obravnavanem obdobju ostala na visoki ravni. Rahlega zmanjšanja potrošnje leta 2012 samega po sebi ni mogoče obravnavati kot dejavnika za prekinitev vzročne zveze med subvencioniranim uvozom iz LRK in znatno škodo za industrijo Unije.
(315)
Ker je bila raven povpraševanja po solarnih modulih v obdobju 2009-2012 še vedno sorazmerno visoka, povpraševanje po solarnem steklu pa se je v istem obdobju povečalo za 65 %, podobno velja, da učinka slabšanja finančnega položaja proizvajalcev solarnih modulov konec leta 2011/na začetku leta 2012 na potrošnjo solarnega stekla samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki prekinja vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom solarnega stekla iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(316)
Na podlagi tega Komisija potrjuje, da gibanja potrošnje solarnih modulov samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki prekinja vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3. Sklep
(317)
Preiskava je pokazala vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz LRK. Komisija je analizirala druge morebitne vzroke za škodo, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije, spremembe vzorcev potrošnje in proizvodne zmogljivosti ali položaj na trgu nekaterih uporabnikov zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od morebitnih vzrokov, ki so bili analizirani ločeno in skupaj, ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(318)
Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza, se sklene, da je subvencionirani uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(6) osnovne uredbe.
(319)
Več proizvajalcev solarnega stekla v Uniji je po OP javno napovedalo ustavitev proizvodnih dejavnosti, kar je znatno operativno zmogljivost neizogibno preusmerilo v mirovanje. To nadalje krepi zgoraj ugotovljeno vzročno zvezo in kaže uničujoč učinek, ki ga je subvencionirani uvoz imel na industrijo Unije.
F. INTERES UNIJE
(320)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali sprejetje ukrepov, kljub sklepu o škodljivi subvenciji, v tem primeru dejansko ni bilo v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov zadevnega izdelka.
1. Interes industrije Unije
(321)
Industrija Unije je v OP neposredno zaposlovala približno 860 ljudi v proizvodnji in prodaji podobnega izdelka. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v obdobju preiskave zaradi subvencioniranega uvoza iz zadevne države utrpela znatno škodo. Nekateri proizvajalci Unije so že bili prisiljeni zapreti svoje proizvodne obrate, medtem ko so se nekateri drugi soočili z nesolventnostjo (23). Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.
(322)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protisubvencijskih dajatev odpravili učinki škodljivega subvencioniranja, ki izkrivljajo trgovino, in znova vzpostavila učinkovita konkurenca na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s stroški proizvodnje in tako izboljšalo njeno dobičkonosnost. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njen celoten finančni položaj.
(323)
Poleg tega bi morala industrija Unije imeti boljši dostop do kapitala in možnost, da še naprej vlaga v raziskave in razvoj ter inovacije na trgu solarnega stekla.
(324)
Prav tako bodo proizvajalci Unije, ki so morali ustaviti proizvodnjo zaradi pritiska kitajskega subvencioniranega uvoza, verjetno lahko ponovno začeli izvajati poslovne dejavnosti. Na splošno bi bila v tem scenariju zavarovana obstoječa delovna mesta, poleg tega pa bi obstajala tudi utemeljena možnost za nadaljnjo širitev proizvodnje in povečanje števila delovnih mest.
(325)
Če ukrepi ne bodo uvedeni, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se nadalje poslabšala. To kratko- in srednjeročno ne bi bilo vzdržno. Poleg velikega števila proizvajalcev Unije, ki so že bili prisiljeni zapustiti trg, bi zato lahko postali nesolventni tudi drugi proizvajalci, kar bi lahko kratko- do srednjeročno privedlo do verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije in posledičnega znatnega vpliva na obstoječa delovna mesta.
(326)
Zato se sklene, da bi bila uvedba protisubvencijskih dajatev v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev
(327)
Trgovanje z zadevnim izdelkom je bila glavna poslovna dejavnost za dva sodelujoča uvoznika. Oba sta zadevni izdelek dobavljala iz različnih virov, tj. izdelka nista uvažala le iz LRK, ampak tudi iz Unije in tretjih držav.
(328)
Predložen je bil argument, da bo uvedba ukrepov za zadevni izdelek negativno vplivala na poslovne dejavnosti uvoznikov. Prvič, uvedba dajatev ne bi smela povzročiti ukinitve celotnega uvoza iz LRK. Drugič, čeprav se lahko pričakuje, da bi uvedba ukrepov lahko imela negativen vpliv na finančni položaj uvoznikov, ki uvažajo samo ali večinoma iz LRK, se lahko pričakuje tudi, da se bodo uvozniki zaradi verjetnega uvoza iz tretjih držav prilagodili in se po potrebi preusmerili na druge vire dobave.
(329)
Zato se sklene, da bi uvedba predlagane ravni ukrepov lahko imela določen negativen vpliv na položaj nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka, vendar njen učinek zmanjšuje dejstvo, da lahko uvozniki in trgovci uporabljajo druge vire dobave, tako iz tretjih držav kot od industrije Unije, pri čemer lahko slednja poveča proizvodnjo, zato v nobenem primeru ne bi odtehtala pozitivnega učinka na druge strani.
3. Interes dobaviteljev surovin
(330)
Pri preiskavi ni sodeloval noben dobavitelj surovin. Ker niso bili prejeti nobeni podatki od teh dobaviteljev, ni bilo dokazov, da bi uvedba ukrepov nasprotovala interesu teh strani.
4. Interes uporabnikov
(331)
Vsi uporabniki, ki so se odzvali, so proizvajalci solarnih modulov in/ali sončnih kolektorjev. Trije uporabniki odločno zagovarjajo uvedbo protisubvencijskih dajatev, saj naj bi industrija Unije proizvajala bolj kakovostno solarno steklo, ki ga kitajske družbe ne morejo vedno zagotoviti. Trije drugi uporabniki pa so uvedbi protisubvencijskih ukrepov nasprotovali. Ti uporabniki predvidevajo, da bi uvedba protisubvencijskih dajatev negativno vplivala na njihovo dejavnost. Pričakujejo, da zaradi slabega stanja industrije solarnih modulov povišanja cen ne bodo mogli prenesti na končne potrošnike.
(332)
Na podlagi informacij, ki so jih predložili uporabniki, solarno steklo zajema le približno 6-8 % skupnih stroškov solarnih modulov. Solarno steklo torej prispeva le k omejenemu delu stroškov in končne vrednosti fotonapetostnih modulov. Poleg tega je mogoče oceniti, da bi moral biti v primeru uvedbe protisubvencijskih dajatev za solarno steklo, uvoženo iz LRK, učinek na skupne stroške solarnih modulov manjši od 1 %. To je predvsem posledica dejstva, da sodelujoči uporabniki nabavljajo velike količine solarnega stekla od proizvajalcev Unije.
(333)
Čeprav bo morebitna uvedba protisubvencijskih dajatev najverjetneje nekoliko povišala vhodne cene za sončne module kot v obratnem scenariju brez dajatev, se ne pričakuje, da bi te dajatve bistveno negativno vplivale na stroške in končne cene industrije solarnih modulov v Uniji.
(334)
Poleg tega imajo nekateri uporabniki že druge vire dobave, npr. Turčijo in Indijo, na kateri uvedba protisubvencijskih dajatev ne bi negativno vplivala. Tudi drugi uporabniki lahko preklopijo na druge vire dobave, bodisi iz tretjih držav bodisi od industrije Unije.
(335)
Glede na navedeno je Komisija zavrgla argumente zoper uvedbo ukrepov, ki so jih predložili nekateri uporabniki.
5. Vidiki konkurence
(336)
En uvoznik je trdil, da so bili nekateri proizvajalci Unije vključeni v svetovni kartel ravnega stekla (del katerega je solarno steklo) in jim je Evropska komisija leta 2007 naložila kazen, zato uporabljajo protisubvencijske ukrepe kot način za povrnitev izgub, ki so jih utrpeli zaradi kazni za kartel in izgube tržnega deleža v Uniji. Poleg tega bodo imeli proizvajalci Unije, če bo dostop do trga Unije omejen s protisubvencijskimi dajatvami, močnejše spodbude za vstop v kartel ali drugo nekonkurenčno ravnanje v povezavi z izdelki s sposobnostjo manjšega finančnega vzvoda v Uniji, kot so izdelki za opremljanje domov.
(337)
Te argumente je treba zavrniti. Prvič, Komisija ugotavlja, da je kartel prenehal delovati najpozneje leta 2007. Zato učinki kartela v preteklosti niso vplivali na industrijo v obravnavanem obdobju. Drugič, noben od vzorčenih proizvajalcev Unije in noben od obstoječih proizvajalcev Unije z največjim obsegom prodaje ni bil del kartela. Tretjič, morebitna uvedba protisubvencijskih dajatev po pričakovanjih ne bo vplivala na konkurenčno obnašanje industrije Unije, saj na eni strani ne bo spreminjala strukture trga Unije, na drugi strani pa so družbe na splošno zavezane k izpolnjevanju veljavnih pravil o konkurenci na ravni Unije in nacionalni ravni, ne glede na to, ali bodo dajatve uvedene ali ne.
(338)
En uvoznik je prav tako trdil, da bi uvedba dajatev negativno vplivala na trg Unije za protiodsevni premaz solarnega stekla. Na tem trgu, ki ga je uvoznik opredelil kot povezani trg, domnevno prevladujejo proizvajalci Unije, zato bi uvedba ukrepov okrepila njihov položaj v škodo konkurenčnih ponudnikov protiodsevnega premaza. Poleg tega je trdil, da so se uvozniki srečali s težavami pri sprejemanju naročil od proizvajalcev Unije ali pri izvajanju teh naročil v razumnem času in po razumnih cenah.
(339)
Del preiskave je trg za protiodsevni premaz in ne povezani trg. Preiskava je pokazala, da so proizvajalci Unije v OP na tem nišnem trgu ostali konkurenčni kljub sorazmerno višjim cenam, ki jih zaračunavajo, saj se na trgu njihovi prevlečeni proizvodi štejejo za kakovostnejše. Vendar ni bilo predloženega nobenega dokaza, da industrija Unije ne bi mogla zadostiti morebitnemu povečanemu povpraševanju po solarnemu steklu s protiodsevnim premazom. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti.
(340)
V zvezi s trditvami, da proizvajalci Unije niso hoteli izvajati naročil ali jih pravočasno izvesti po razumnih cenah, je treba poudariti, da vsak proizvajalec popolnoma sam izbere tržno strategijo, vendar tak proizvajalec ali proizvajalci ne smejo uživati posameznega ali skupnega prevladujočega položaja na zadevnem trgu. Na trgu Unije je zadostna konkurenca za spremembo in/ali razširitev kroga dobaviteljev. Zato bi bilo treba zavrniti tudi ta argument.
6. Sklep o interesu Unije
(341)
Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je na podlagi ocene vseh različnih interesov kot celote v interesu industrije Unije, da se uvedejo dokončni ukrepi na uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK.
G. IZRAVNALNI UKREPI
(342)
Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne izravnalne ukrepe, da se tako prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(343)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene subvencijske stopnje in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne da bi bile pri tem presežene ugotovljene subvencijske stopnje.
(344)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, se je štelo, da bi morali morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga ta industrija od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza.
(345)
8,3-odstotna stopnja dobička od prodaje se šteje za ustrezni minimum, za katerega bi lahko industrija Unije pričakovala, da ga bo dosegla, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranega uvoza. Ta stopnja dobička temelji na povprečnem dobičku, ki so ga ustvarili vzorčeni proizvajalci Unije leta 2010, ko je bil uvoz zadevnega izdelka še vedno majhen in še ne bi mogel izkrivljati običajnih konkurenčnih pogojev.
(346)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je stroškom proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije iz OP prištela zgoraj navedena 8,3-odstotna stopnja prihodka.
(347)
Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen in ustrezno prilagojena za stroške uvoza in carine, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
(348)
Po razkritju je ena stran izpodbijala stopnjo dobička, ki se je uporabljala za ciljni dobiček. Trdila je, da bi morala Komisija upoštevati vse ostale dejavnike, ki so vplivali na dobičkonosnost v OP. Po njenem mnenju razumen ciljni dobiček ne bi smel biti višji od 5 %.
(349)
Komisija zavrača to trditev iz naslednjih razlogov. Uporabljeni ciljni dobiček ne temelji na oceni, ampak na dejanskem dobičku, ki ga je dosegla industrija Unije, preden je kitajski subvencionirani uvoz izkrivil konkurenco. Po mnenju Komisije je to razumen dobiček, prav tako pa je upoštevala, da razmere na trgu niso bile bistveno drugačne kot v OP, pri čemer je zanemarila učinek kitajskega subvencioniranega uvoza. Izjava strani, da je bila potrošnja leta 2010 veliko večja kot leta 2012, je vsebinsko napačna. Kot je navedeno v oddelku E.2.3, je bila raven potrošnje leta 2010 podobna kot leta 2012. Prav tako je industrija Unije leta 2010 povečevala zmogljivost v pričakovanju močnega povečanja povpraševanja, kar je negativno vplivalo na njen dobiček v zadevnem letu. Nazadnje je treba poudariti, da je predlagani 5-odstotni ciljni dobiček samovoljen, saj ne temelji na nobenih podatkih ali dejanskih izračunih, zato se zavrne.
2. Ukrepi
(350)
Na podlagi navedenega in v skladu s členom 15 osnovne uredbe bi bilo treba dokončne izravnalne ukrepe za uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj subvencije ali škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeno stopnjo subvencije.
(351)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za vzorčene družbe ali družbe, ki sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale.
(352)
Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je dokončna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.
(353)
Na podlagi navedenega so stopnje, po katerih se bodo uvedle take dajatve, določene, kot je navedeno spodaj:
Ime družbe
Stopnja subvencije
Stopnja škode
Izravnalna dajatev
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Vse druge družbe
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.
(355)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile družbe, izbrane v vzorec, med to preiskavo, pri čemer se povprečje stopenj dajatev, ki so jim naložene, uporablja za sodelujoče družbe, ki niso bile izbrane v vzorec.
(356)
Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedene posebne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v členu 1 ni posebej navedena, ter subjekti, ki so povezani z izrecno navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(357)
Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(358)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja izravnalne dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo, razen, če so bili vključeni v preiskavo.
(359)
Po razkritju je pritožnik trdil, da protidampinške in izravnalne dajatve ad valorem niso bile učinkovite, in od Komisije zahteval uvedbo ukrepov v obliki najnižje uvozne cene. Najnižjo uvozno ceno je predlagalo tudi več uporabnikov. Razlogi, ki so jih predložile strani, in razlogi, iz katerih je Komisija te zahtevke zavrnila, so navedeni v uvodnih izjavah 144 do 168 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 470/2014 (24) („uredba o dokončnih protidampinških dajatvah“).
(360)
Po razkritju so trije vzorčeni proizvajalci izvozniki in družba Henan Yuhua ponudili cenovne zaveze v obliki najnižjih uvoznih cen. Komisija je zavrnila predlagane zaveze iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 172 do 179 uredbe o dokončnih protidampinških dajatvah.
(361)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenim s členom 25(1) osnovne uredbe -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz solarnega stekla iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300-2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki je trenutno uvrščeno pod oznako KN ex 7007 19 80 in ki prihaja iz Ljudske republike Kitajske. Solarno steklo (z enostranskim ali dvostranskim premazom) se uvršča pod oznako TARIC 7007198019, solarno steklo brez premaza pa pod oznako TARIC 7007198011.
2. Stopnje izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v preglednici, so:
Družba
Izravnalna dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
12,4 %
Vse druge družbe
17,1 %
B999
3. Uporaba individualnih stopenj izravnalne dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Kadar novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
v obdobju preiskave (1. januar 2012 do 31. december 2012) v Unijo ni izvažal izdelka iz člena 1(1),
-
ni povezan s katerim koli izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,
se člen 1(2) se lahko spremeni tako, da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 12,4 %, doda novega proizvajalca izvoznika.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. maja 2014