РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1072/2012
z dne 14. novembra 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država, Kitajska ali LRK) v Unijo.
(2)
Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki je bila 3. januarja 2012 vložena v imenu proizvajalcev EU (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Ruski federaciji, ki je bila v obvestilu o začetku predlagana kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(4)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov je Komisija v obvestilu o začetku postopka proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo ter ji za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Na podlagi teh informacij bi se Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec.
(5)
Ker postopek vključuje veliko število proizvajalcev Unije, je Komisija v obvestilu o začetku sporočila, da je za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, in je temeljil na obsegu prodaje, velikosti, zemljepisne lege v Uniji in segmentu izdelka proizvajalca. Vključeval je šest proizvajalcev Unije s sedežem v petih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva proizvajalca mali in srednje veliki podjetji (MSP). Ta predhodni vzorec je zajemal več kot 15 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Vendar eden od predhodno vzorčenih proizvajalcev ni želel biti vključen v vzorec, več zainteresiranih strani pa je navedlo, da je bila spregledana država članica z velikim obsegom proizvodnje in da je treba to državo vključiti v reprezentativni vzorec. Komisija je v skladu s tem spremenila predhodni vzorec, tako da je končni vzorec vključeval sedem proizvajalcev Unije s sedežem v šestih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva od teh proizvajalcev MSP. Ta vzorec je zajemal več kot 20 % ocenjene celotne proizvodnje Unije.
(6)
Približno 400 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij je Komisija začasno izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo in pozvala vse znane proizvajalce izvoznike, da predložijo pripombe o predlaganem vzorcu. Dva proizvajalca izvoznika, ki sta bila predhodno izbrana v vzorec, sta nato spremenila svoje informacije za vzorčenje, zaradi česar njun obseg izvoza ni zadostoval za vključitev v vzorec. Komisija je nato izbrala končni vzorec na podlagi posodobljenih podatkov o petih največjih družbah glede na obseg izvoza. Vzorčene družbe predstavljajo skoraj 20 % izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.
(7)
Družbe ali skupine družb, nazadnje izbrane za vključitev v vzorec, so:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd in njene povezane družbe,
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in njene povezane družbe,
(c)
CHL International Ltd in njene povezane družbe,
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited in njene povezane družbe (v nadaljnjem besedilu: Niceton) ter
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Ena družba je izpodbijala izbor vzorčenih družb in trdila, da bi morala biti vključena v vzorec. Navedla je, da število vzorčenih družb zaradi njene vključitve ne bi bilo preveliko in da njena vključitev ne bi povzročila zamud pri preiskavi, zlasti ker je družba razmeroma majhen izvoznik. Navedla je tudi, da je družba v tuji lasti in da vzorec brez njene vključitve ne bi bil reprezentativen.
(9)
Komisija opozarja, da so bile vzorčene družbe izbrane na podlagi največje količine obsega v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da je družba razmeroma majhen izvoznik, njena vključitev z vidika obsega izvoza ne bi imela nobenega dodatnega pomena za reprezentativnost vzorca. Poleg tega je treba navesti, da se je družba javila zelo pozno, tj. štiri mesece po tem, ko so bili vsi proizvajalci izvozniki obveščeni o končnem izboru, in tudi po izvedbi preveritvenih obiskov v prostorih izbranih družb. Zato je bila zahteva za vključitev v vzorec zavrnjena.
(10)
Na vprašanja o vzorčenju je do izteka roka odgovorilo več kot šestdeset nepovezanih uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati v postopku. Pet od teh družb je bilo izbranih v vzorec. Teh pet nepovezanih uvoznikov je bilo izbranih glede na obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, njihovo geografsko lego, poslovni model ter segment izdelka. Vzorčene družbe so predstavljale največji reprezentativni obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na podatke, predložene v fazi vzorčenja, so te družbe v OP predstavljale približno 6 % uvoza zadevnega izdelka.
(11)
Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržno gospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka.
(12)
Enajst kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Trije od teh pritožnikov so bili vključeni v vzorec, ostalih osem pa ne. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je nato umaknil svoj zahtevek za TGO, ohranil pa je zahtevek za IO. Preostala dva proizvajalca izvoznika iz vzorca in štiri druge družbe, ki niso bile vključene v vzorec, so zahtevali le IO.
(13)
Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in skoraj 300 drugim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so to zahtevali. Poleg tega so bili vprašalniki poslani sedmim proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, petim uvoznikom, izbranim v vzorec, štirim združenjem prodajalcev na drobno in distributerjev ter tudi posameznim prodajalcem na drobno in distributerjem, ki so to zahtevali. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom v Indiji, Turčiji, Braziliji, na Tajskem in v Rusiji, ki so se štele za države kandidatke za ustrezno primerljivo državo.
(14)
Odgovore je poslalo trinajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK in trije proizvajalci iz možnih primerljivih držav (Brazilije, Tajske in Rusije). Poleg tega je odgovore na vprašalnik poslalo sedem proizvajalcev Unije in pet uvoznikov, izbranih v vzorec. Odgovore na vprašalnik so poslali tudi en prodajalec na drobno, en distributer ter dve združenji prodajalcev na drobno in distributerjev.
(15)
Poleg tega je Komisija prejela prispevke več kot 20 uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, več prodajalcev na drobno, ponudnika programov trženja in kitajske gospodarske zbornice za proizvode lahke industrije in obrti (v nadaljnjem besedilu: CCCLA).
(16)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele pomembne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a) proizvajalci Unije:
(17)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih sedmih vzorčenih proizvajalcev Unije.
(18)
Vzorčeni proizvajalci Unije in drugi sodelujoči proizvajalci Unije so na podlagi določb člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihova identiteta ne razkrije. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete imelo znaten škodljiv vpliv.
(19)
Nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izdelke dobavljajo strankam v Uniji, ki izdelke nabavljajo tudi na Kitajskem, pri čemer imajo neposredne koristi od tega uvoza. Navedeni pritožniki so trdili, da so zato v občutljivem položaju, ker nekatere njihove stranke morda ne bi bile zadovoljne, če bi vložili ali podprli pritožbo glede domnevno škodljivega dampinga. Zato so trdili, da obstaja nevarnost, da bi nekatere njihove stranke sprejele povračilne ukrepe. Poleg tega nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izvažajo tudi na Kitajsko. Te družbe so trdile, da bi lahko vložitev ali podpora pritožbe zoper domnevno škodljiv damping ogrozila njihovo poslovanje na Kitajskem. Zahteva je bila odobrena, saj je bila ustrezno utemeljena.
(20)
Predstavniki nekaterih proizvajalcev izvoznikov, CCCLA in nekaterih nepovezanih uvoznikov so trdili, da niso mogli ustrezno uveljaviti svoje pravice do obrambe, saj identiteta pritožnikov in podpornikov pritožbe ni bila razkrita. Trdili so, da zainteresirane strani v takšnih okoliščinah niso mogle predložiti pripomb o položaju, znatni škodi, o tem, ali so lahko proizvajalci izključeni iz industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, in/ali o reprezentativnosti vzorca. Vendar je treba navesti, da je Komisija zagotovila, da bi bilo mogoče ta vprašanja preveriti in obravnavati na podlagi dokumentacije, ki je zainteresiranim stranem na voljo za pregled, na primer na podlagi korespondence z zainteresiranimi stranmi, obvestil o položaju in izboru vzorca ter zahtev za ustrezno dokumentirane pripombe drugih strani. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.
(b) proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Hunan Hualian),
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Guangxi Sanhuan),
-
CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd (v nadaljnjem besedilu: CHL),
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited in povezani prodajalec na drobno s sedežem v Hongkongu, Niceton International Limited (v nadaljnjem besedilu: Niceton),
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.,
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd in Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Grand Collection),
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd in
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited;
(c) uvozniki Unije:
-
Symbol srl, Trevizo, Italija,
-
Metro AG, Dusseldorf, Nemčija,
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemčija,
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Avstrija in
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švica;
(d) proizvajalec izvoznik v primerljivi državi.
(21)
Sodelujoči brazilski proizvajalec je zahteval, da mora njegova identiteta ostati zaupna, ker bi lahko razkritje identitete bistveno škodovalo njegovemu poslovanju. Zahteva se je štela za utemeljeno, zato je bila odobrena.
3. Obdobje preiskave
(22)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
(23)
Pritožniki so trdili, da bi bilo treba obdobje za oceno škode podaljšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo leta 2007, CCCLA pa je trdila, da bi ga bilo treba skrajšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo šele leta 2009. Prvi zahtevek ni bil odobren, ker v dokumentaciji ni bilo nobenega dokaza, da bi petletno obravnavano obdobje bolje izražalo gibanja, kot so predlagali pritožniki. Kar zadeva drugi zahtevek, se je CCCLA na splošno sklicevala na sodno prakso STO, ki bi pokazala, da člani STO ne smejo izbrati izhodišča, rezultat katerega je zgolj primerjava končnih točk, in da bi lahko imeli člani STO težave pri ugotavljanju obstoja znatne škode, če bi bilo mogoče na podlagi spremembe izhodiščnega leta preprosto spremeniti odločitev o obstoju škode. Vendar je preiskava pokazala, da bi skrajšanje obravnavanega obdobja v tem primeru povzročilo nepotrebno skrajšanje obdobja analize, kar bi z vidika vpliva gospodarske krize na nekatere kazalce lahko povzročilo tudi oblikovanje pristranske razlage gibanj škode. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek je keramična namizna in kuhinjska posoda, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Izdelek je lahko iz porcelana, navadne lončenine, kamenine, fajanse, fine lončenine ali drugih materialov. Glavne surovine vključujejo minerale, kot so kaolin, glinenec in kremen, pri čemer je od sestave uporabljenih surovin odvisna vrsta proizvedenega končnega keramičnega izdelka.
(25)
Keramična namizna in kuhinjska posoda se prodaja v veliko različnih oblikah, ki se postopno razvijajo. Uporablja se vsepovsod, npr. v gospodinjstvih, hotelih, restavracijah ali negovalnih ustanovah.
1.1 Zahtevki za izključitev
(26)
Med preiskavo je bilo predloženih in analiziranih več zahtevkov za izključitev določenih izdelkov iz obsega izdelka. Analiza teh zahtevkov je povzeta v nadaljevanju.
1.1.1 (Fini) kostni porcelan („bone china“)
(27)
CCCLA je v svojih pripombah navedla, da je treba (fini) kostni porcelan izključiti iz obsega izdelka v preiskavi. (Fini) kostni porcelan naj bi se bistveno razlikoval od drugih vrst namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov, končne uporabe in dojemanja potrošnikov. Ker vsebuje pepel bikovih kosti, je prepoznaven po svoji belini in veliki prosojnosti. Zaradi velike mehanske trdnosti in odpornosti proti krušenju bi se proizvajal v veliko tanjših prerezih, pri čemer bi bila proizvodnja bolj izpopolnjena in dražja od običajne proizvodnje proizvajalcev Unije. Poleg tega bi (fini) kostni porcelan proizvajalo le nekaj proizvajalcev Unije.
(28)
V zvezi s temi trditvami je bilo med preiskavo najprej ugotovljeno, da opredelitev kostnega porcelana ni splošno sprejeta. (Fini) kostni porcelan je le ena od vrst mehkega porcelana, pri čemer je velik del njegovih surovin enak kot pri drugih keramičnih izdelkih. CCCLA je v svojih pripombah navedla nasprotujoče si izjave glede kombinacije in deleža različnih sestavin. Med preiskavo tudi ni bilo mogoče potrditi, da mora biti proizvodni postopek pri izdelavi (finega) kostnega porcelana veliko bolj izpopolnjen. Poleg tega je uporaba (finega) kostnega porcelana kot namizne posode povsod enaka, tako na Kitajskem kot tudi v Uniji. Prav tako trdnost in obstojnost nista specifični lastnosti (finega) kostnega porcelana. Tudi keramična namizna posoda v restavracijah ali gostinstvu je na primer posebej trdna in obstojna. In nenazadnje (fini) kostni material proizvaja veliko proizvajalcev Unije, ki so konkurenčni uvozu (finega) kostnega porcelana s poreklom iz Kitajske. Zato so zahtevki za izključitev (finega) kostnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.2 Keramični (kuhinjski) noži
(29)
Dva proizvajalca izvoznika, CCCLA in različni uvozniki so trdili, da je treba keramične (kuhinjske) nože izključiti iz obsega izdelka. Ta zahtevek temelji na trditvi, da glede na njihove posebne lastnosti takšnih nožev ter drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode ni mogoče šteti za en sam izdelek. Keramični material za rezila keramičnih (kuhinjskih) nožev je običajno narejen iz cirkonijevega oksida, ki se ne uporablja pri „standardni“ namizni posodi, kot so skodelice in krožniki. Njihova stopnja zamenljivosti z glavnimi kategorijami izdelka v preiskavi bi bila omejena.
(30)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo keramični (kuhinjski) noži enake fizikalne značilnosti (obliko in trdoto), industrijsko zasnovo in končno uporabo (rezanje) kot kovinski (kuhinjski) noži. Zato se razlikujejo od drugih izdelkov, obravnavanih v postopku, saj se zaradi njihove posebne oblike in fizikalnih značilnosti uporabljajo predvsem za shranjevanje živil.
(31)
Poleg tega je bilo navedeno, da v Uniji tehnologija za proizvodnjo teh keramičnih (kuhinjskih) nožev ni razvita, zato bi se z nadaljevanjem preiskave v zvezi s keramičnimi (kuhinjskimi) noži kršilo pravo Unije in STO. Pritožniki so priznali, da niso seznanjeni z obstojem takšne proizvodnje v Uniji.
(32)
Dodali so tudi, da se keramični (kuhinjski) noži prodajajo le na posebnih lokacijah, pri čemer bi bile drugačne tudi distribucijske poti (distributerji kuhinjskih orodij) in predstavniško združenje (nožarsko združenje). Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi se lahko ta vprašanja enačila z drugačnim dojemanjem potrošnikov v primerjavi z drugimi vrstami keramične namizne in kuhinjske posode.
(33)
Prav tako so trdili, da ukrepi za keramične nože ne bi prispevali k ponovni vzpostavitvi poštenih tržnih pogojev za namizno posodo, ampak bi škodovali končnim potrošnikom (keramičnih (kuhinjskih) nožev). Nekatere strani so navedle, da glede na to, da se keramični (kuhinjski) noži v Uniji ne proizvajajo, znatna škoda industrije Unije v zvezi s tem ni mogoča. Komisija je določila, da je analiza teh zahtevkov odvisna od sklepa v zvezi s tem, ali se keramični (kuhinjski) noži ter druge vrste keramične namizne in kuhinjske posode štejejo za en sam izdelek.
(34)
Na podlagi premislekov iz uvodne izjave (30) je bilo pri preiskavi začasno sklenjeno, da se keramični (kuhinjski) noži bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov in končne uporabe. Zato je zahtevek za izključitev teh nožev iz obsega izdelka v tej preiskavi začasno sprejet.
1.1.3 Izdelki kitajskega/orientalskega videza
(35)
Dva uvoznika sta navedla, da je treba namizno in kuhinjsko posodo kitajskega/orientalskega videza izključiti iz obsega izdelka. Glavni navedeni razlog je bil, da se ti izdelki v Uniji ne bodo proizvajali, da se je povpraševanje po tem blagu v Uniji vedno pokrilo z uvozom in da uvoz tovrstnih izdelkov ne bi negativno vplival na noben tržni delež industrije Unije.
(36)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ta kategorija nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti določenih lastnosti, s katerimi bi jo bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko izdelke v takšnem slogu proizvajajo tudi proizvajalci Unije. Namizna in kuhinjska posoda kitajskega/orientalskega videza tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Nenazadnje je preiskava pokazala, da se v veliko azijskih restavracijah uporablja namizna posoda v zahodnem slogu in da je mogoče zadevne izdelke enostavno nadomestiti. Zato so zahtevki za izključitev izdelkov kitajskega/orientalskega videza iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.4 Trpežen porcelan
(37)
Na eni strani je bilo navedeno, da je treba trpežen porcelan zaradi njegovih edinstvenih fizikalnih značilnosti in proizvodnega postopka izključiti iz obsega izdelka. Surovine trpežnega porcelana, ki so bolj vzdržljive in trdne, vključujejo 6-10 % aluminijevega prahu, pri čemer je postopek priprave surovin (kaolina) edinstven. Za izdelavo trpežnega porcelana bi bili potrebni izurjeni delavci, pri čemer bi bili njegova kakovost in cena v primerjavi s tradicionalno namizno posodo višji. Poleg tega izdelka ne bi proizvajal noben proizvajalec Unije.
(38)
Na drugi strani je uvoznik navedel, da trpežna namizna posoda, ki se običajno uporablja v hotelih, predstavlja znaten delež celotne kitajske proizvodnje keramike, zato bi bili rezultati preiskave ob neupoštevanju tega izdelka zavajajoči.
(39)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da trpežen porcelan nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti neizpodbitnih lastnosti, s katerimi bi ga bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko tudi proizvajalci Unije proizvajajo to vrsto namizne posode, pri čemer izdelki iz Unije neposredno konkurirajo izdelkom iz Kitajske. Trpežen porcelan tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Zato so zahtevki za izključitev trpežnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.5 Ročno izdelan porcelan
(40)
Švedsko združenje, ki zastopa zadevne švedske uvoznike, je predlagalo izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi. Pri tem se je sklicevalo na dolgoletno zgodovino takšnega rokodelstva na Kitajskem, njegovo cenovno sprejemljivost in dejstvo, da potrošniki drugače dojemajo kitajske ročno izdelane predmete kot strojno izdelane predmete v Uniji.
(41)
Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da na drugi strani več proizvajalcev Unije izdeluje ročno izdelan porcelan. Pri preiskavi niso bile ugotovljene bistveno drugačne fizikalne značilnosti kot pri drugih vrstah keramične namizne in kuhinjske posode niti drugačno dojemanje potrošnikov v primerjavi z ročno izdelanim porcelanom iz Unije. Zato se zahtevek za izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.
1.1.6 Ročno poslikana namizna posoda
(42)
Različni uvozniki so predlagali izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi. Predloženi razlogi so se nanašali na dejstvo, da je ročno poslikana namizna posoda namenjena določeni vrsti potrošnikov, da se lahko uporablja za drugačne namene kot tradicionalna namizna posoda (npr. za okras), da se v Uniji ne proizvaja v komercialnih količinah, da ni neposredno konkurenčna niti zamenljiva z drugo kuhinjsko/namizno posodo, na drugačno dojemanje potrošnikov, njeno razkošnost in večjo krhkost, skupaj z njenim posebnim proizvodnim postopkom, večjo delovno intenzivnostjo in sodelovanjem zelo izkušenih delavcev.
(43)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je izdelek do ročne poslikave popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave vključuje več ročnega dela, ne pomeni, da je izdelek drugačen; večina končnih uporabnikov dejansko težko razlikuje (če sploh) med ročno poslikanim porcelanom in porcelanom, ki ni ročno poslikan. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da je končna uporaba ročno poslikane namizne posode običajno enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode in da ta posoda ni nujno bolj krhka. Poleg tega več proizvajalcev Unije proizvaja ročno poslikan porcelan, izdelki, proizvedeni v Uniji, pa so neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Zato so zahtevki za izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.7 Namizna posoda z ročno figurativno podglazurno poslikavo
(44)
Uvoznik je predlagal izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi. Navedeni razlogi so se nanašali na dejstvo, da so za namizno posodo z ročno podglazurno poslikavo značilni drugačen proizvodni postopek, drugačna uporaba (uporablja se lahko za hrano in pijačo, medtem ko se izdelki z nadglazurno poslikavo običajno ne morejo) ter drugačna kakovost in fizikalne značilnosti, pri čemer je primerna za shranjevanje in serviranje hrane, pomivanje v pomivalnem stroju in uporabo v mikrovalovni pečici. Zadevna stran je tudi navedla, da noben proizvajalec Unije ni zmožen in pripravljen proizvajati komercialnih količin namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo, pri čemer je opozorila, da izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi ne bi pomenila nevarnosti za izogibanje. Prav tako je trdila, da jo potrošnik dojema drugače, saj se bolj kot za del tovrstne posode šteje za zbirateljski porcelan/način življenjskega sloga in se ne prodaja v kompletih.
(45)
Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da jo na drugi strani lahko izdeluje več proizvajalcev Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Rezultati preiskave so pokazali, da je izdelek fizično popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana, in da povprečni potrošnik ne razlikuje med namizno posodo z ročno figurativno podglazurno poslikavo in drugimi vrstami okrašene namizne posode. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave zahteva bolj izkušene delavce, ne pomeni, da je izdelek drugačen, in da je končna uporaba namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo v osnovi enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode. Zato so zahtevki za izključitev namizne posode z ročno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.8 Namizna posoda, ki ni proizvedena v EU
(46)
Nekateri uvozniki v svojih pripombah navajajo, da je treba preiskavo omejiti na trge, ki jih trenutno oskrbujejo proizvajalci Unije, ki so se pritožili. V nasprotnem primeru bi dajatve škodile nekaterim „specializiranim“ uvoznikom, pri čemer ti ne bi mogli kupovati od proizvajalcev Unije. Navedli so tudi, da proizvajalci Unije z blagovnimi znamkami ne proizvajajo za druge družbe in da ne zagotavljajo majhnih naročil niti ne delajo z odlitki, ki so potrebni za nekatere oblike. Prav tako proizvajalci Unije ne bi bili prilagodljivi in ne bi zagotavljali izdelkov, namenjenih za darila.
(47)
Ta zahtevek je začasno zavrnjen, ker je presplošen in nejasen ter ne vključuje objektivne podlage za takšno izključitev. Poleg tega imajo proizvajalci Unije velik razpon izdelkov in redno ponujajo nove izdelke, zato se razpon zbirk in izdelkov stalno spreminja. Vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, in njihova kakovost so pogosti tudi pri izvoznikih. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da nekateri proizvajalci Unije proizvajajo izdelke pod blagovnimi znamkami drugih strank. Prav tako se je izkazalo, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki in enako dojemanje potrošnikov. Vprašanje glede prilagodljivosti je obravnavano v oddelku o interesu Unije.
1.1.9 Kamenina
(48)
Uvoznik s proizvodnjo na Kitajskem je navedel, da je treba uvoz izdelkov iz kamenine, ki vključujejo predvsem kuhinjsko posodo, izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah te zainteresirane strani bi bil obseg proizvodnje izdelkov iz kamenine v Uniji majhen, pri čemer je zelo verjetno, da so pritožniki vključili izdelke iz kamenine zaradi izogibanja. Uvoznik je tudi trdil, da so cene, ki jih zaračunava za uvožene izdelke, veliko višje od cen, ki jih zaračunava kateri koli drug proizvajalec v Uniji, in da ta uvoz ne povzroča padanja cen ali škode.
(49)
Vendar so rezultati preiskave pokazali, da je obseg proizvodnje kamenine v Uniji znaten. Prav tako je bilo sklenjeno, da so izdelki iz kamenine, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni enakim izdelkom, uvoženim iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki, enako dojemanje potrošnikov in enake fizikalne značilnosti. Navedbe v zvezi s ceno so obravnavane v uvodni izjavi (240). Zato se zahtevek za izključitev kamenine iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.
(50)
Poleg tega je zainteresirana stran navedla, da je treba glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine ali nebele in/ali sortirane glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine izključiti iz obsega preiskave. Vendar sklepa v zvezi s tem v tej fazi postopka ni bilo mogoče sprejeti.
1.1.10 Drugi zahtevki
(51)
Uvoznik je navedel, da je obseg izdelka v preiskavi preširok, zato ni mogoče razumno primerjati različnih vrst izdelkov. Uvoznik s proizvodnimi interesi na Kitajskem je izrazil podobno stališče. Nekatere strani so se v zvezi s tem sklicevale tudi na izključno okrasne predmete.
(52)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so zadevna merila, ki se uporabljajo za določanje, ali se lahko izdelek, ki je predmet preiskave, obravnava kot en sam izdelek, tj. njegove osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, podrobno določena v nadaljevanju. Izključno okrasni predmeti torej niso zajeti. Kljub temu, da se različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode dejansko lahko razlikujejo v nekaterih posebnih lastnostih, je bilo na podlagi preiskave prav tako ugotovljeno, da so z izjemo keramičnih nožev njihove osnovne lastnosti enake. Poleg tega dejstvo, da je lahko proizvodni postopek zadevnega izdelka nekoliko drugačen, ni samo po sebi merilo, na podlagi katerega bi bilo mogoče opredeliti dva ali več različnih izdelkov. Nenazadnje je bilo na podlagi preiskave tudi ugotovljeno, da se različne vrste zadevnega izdelka na splošno prodajajo prek istih prodajnih poti. Medtem ko se nekatere specializirane trgovine morda osredotočajo na nekatere določene vrste, velik del distributerjev (prodajalci na drobno, veleblagovnice, supermarketi) prodaja različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode, da bi potrošnikom ponudili široko izbiro. Zato se zahtevki glede preširokega obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnejo.
(53)
Ena od zadevnih strani je navedla, da je treba nek keramičen mlinček za začimbe izključiti iz obsega izdelka. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče sprejeti sklepa o njihovih posebnih značilnostih, zato je bil zahtevek začasno zavrnjen.
1.2 Sklep o zadevnem izdelku
(54)
Rezultati preiskave so pokazali, da imajo vse vrste keramične namizne in kuhinjske posode, kljub razlikam v lastnostih in obliki, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti, tj. keramična posoda, namenjena predvsem za stik z živili, ter se v osnovi uporabljajo za iste namene, pri čemer se lahko obravnavajo kot različne vrste istega izdelka.
(55)
Poleg dejstva, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, so vse te različne oblike in vrste medsebojno neposredno konkurenčne ter v veliki meri zamenljive. To jasno kaže dejstvo, da med njimi ni jasnih ločnic, tj. da prihaja do prekrivanja in konkurence med različnimi vrstami izdelkov, pri čemer običajni kupci zelo redko razlikujejo med izdelki iz porcelana in izdelki, ki niso iz porcelana.
(56)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29)-(34), se je prav tako štelo, da je ustrezno omejiti opredelitev obsega izdelka, na podlagi katere se je začela ta preiskava, tako da se izključijo keramični noži. Zadevni izdelek je torej začasno opredeljen kot keramična namizna in kuhinjska posoda, razen keramičnih nožev, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90.
(57)
V okviru tega postopka in v skladu s stalno prakso Unije se torej šteje, da je treba vse zgoraj opisane vrste izdelka, razen keramičnih nožev, obravnavati kot en sam izdelek.
2. Podobni izdelek
(58)
Preiskava je pokazala, da imajo keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, keramična namizna posoda, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se uvaža v Unijo iz LRK, vključno z izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, ki se šteje kot primerljiva država, enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter enake osnovne končne uporabe.
2.1 Zahtevki
(59)
Med preiskavo so nekatere zainteresirane strani navedle, da keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo proizvaja industrija Unije in ki se prodaja na trgu Unije, ni podobna zadevnemu izdelku. Trdile so, da to dokazujejo zlasti razlike med izdelki v zvezi z lastnostmi, kakovostjo, dojemanjem potrošnikov, prodajnimi potmi in segmentacijo. Poleg tega so navedle, da potrošniki v Uniji zadevni izdelek običajno obravnavajo kot cenejši izdelek in da navedeni izdelki nimajo prednosti blagovnih znamk.
(60)
Preiskava je pokazala, da si navedbe uvoznikov v zvezi s tem nasprotujejo. Medtem ko so nekateri trdili, da je zadevni izdelek običajno slabše kakovosti in ostaja v drugačnem cenovnem razredu kot izdelki, izdelani v Uniji, so drugi trdili, da se keramična namizna in kuhinjska posoda blagovnih znamk, izdelana v zadevni državi, uvaža iz Kitajske po višjih cenah.
(61)
Na eni strani je en nevzorčeni uvoznik navedel, da nemški proizvajalci zlasti izpostavljajo pomen, ki ga ima oznaka „izdelano v Nemčiji“ za kakovost. Zadevna stran je navedla, da je kakovost jedilnega pribora nekaterih nemških blagovnih znamk zaradi proizvodne metode bistveno boljša, drugi uvozniki pa so navedli, da kupujejo na Kitajskem zaradi dobre kakovosti, livarskih zmogljivosti in izurjenih delavcev. Preiskava je potrdila, da se v Uniji izdeluje keramična namizna in kuhinjska posoda visoke in nizke kakovosti in da se prodaja prek enakih distribucijskih poti, tj. neodvisnih prodajalcev na drobno, nespecializiranih supermarketov, veleblagovnic itd., kot zadevni izdelek. Ti izdelki torej konkurirajo na istem trgu.
(62)
Poleg tega na keramični namizni in kuhinjski posodi ni nujno navedena država porekla. Zato potrošnik pogosto zelo težko razlikuje med keramično namizno in kuhinjsko posodo, proizvedeno v zadevni državi, ter izdelki, proizvedenimi v Uniji.
2.2 Sklep
(63)
Zato se sklene, da ima keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja v zadevni državi in iz nje izvaža, keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja na brazilskem trgu, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, kljub nekaterim manjšim razlikam enake osnovne fizikalne značilnosti in končno uporabo in se zato šteje za enak izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(64)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
-
poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;
-
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
-
ni pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;
-
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter
-
pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju.
(65)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je enajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK zahtevalo tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ter v predpisanem roku izpolnilo obrazec zahtevka za TGO. Vendar je en proizvajalec izvoznik nato umaknil svoj zahtevek za TGO.
(66)
Sodišče je v zadevi C-249/10 P, Brosmann in drugi proti Svetu, razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 osnovne uredbe ne sme uporabiti za namene odločanja o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo na podlagi člena 2(7)(c) navedene uredbe. Sodišče je ugotovilo, da so sodelujoči proizvajalci, ki niso vključeni v vzorec, v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe upravičeni do proučitve svojih zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo, ne glede na to, ali je bilo treba za družbe, ki niso vključene v vzorec, izračunati individualno stopnjo dampinga (3). V skladu s to sodbo je bilo odločeno, da se proučijo zahtevki za TGO, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki ali skupine proizvajalcev izvoznikov, vključene v vzorec, in zahtevki sedmih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile vključene v vzorec. Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, v prostorih zadevnih družb.
(67)
Ustaljena in usklajena praksa Unije je, da se prouči, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Zato se preiskava v zvezi s TGO, kadar je v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka neposredno ali posredno vključena podrejena družba ali katera koli druga družba, povezana z vlagateljem iz LRK, izvede posamezno za vsako družbo in za skupino družb kot celoto.
(68)
Glede na navedeno so bili preverjeni zahtevki za TGO desetih proizvajalcev izvoznikov, ki zajemajo šestnajst pravnih oseb.
(69)
Ugotovljeno je bilo, da nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK ne izpolnjuje meril za odobritev TGO. Preiskava v zvezi s TGO je razkrila zlasti, da nobeden od proizvajalcev izvoznikov, in sicer posameznih ali kot skupina, nima jasno določene zbirke osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Preiskava je pokazala tudi, da sedem družb ali skupina družb Komisiji ni mogla dokazati, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Tri od desetih družb tudi niso dokazale, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti.
(70)
Poleg tega je bilo med preveritvenim obiskom ene od navedenih družb ugotovljeno, da je zadevna družba v svojem obrazcu zahtevka za TGO navedla zavajajoče in pomanjkljive informacije, zlasti glede povezane družbe. Njeno sodelovanje je bilo na splošno zelo pomanjkljivo, zato je bila obveščena, da se lahko uporabi člen 18(1) osnovne uredbe, pri čemer je bila pozvana, naj predloži svoje pripombe. Predložene pripombe so potrdile pomanjkanje sodelovanja, zlasti s povezano družbo. Zato se začasno odloči, da je ni mogoče več šteti za sodelujočega proizvajalca izvoznika in da bodo vse začasne ali dokončne ugotovitve temeljile na podatkih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(71)
Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi.
(72)
Nekatere družbe so trdile, da Komisija ni odgovorila na njihov zahtevek za TGO v treh mesecih, kot določa člen 2(7)(c) osnovne Uredbe. Preiskava zato ne bi bila veljavna zaradi postopkovne napake, pri čemer bi jo morala Komisija v skladu s sodbo v zadevi Brosmann (4) zaključiti.
(73)
Komisija priznava, da zaradi velikega števila zahtevkov za TGO, ki so bili proučeni in preverjeni na kraju samem na Kitajskem, v tem primeru ni bilo mogoče sprejeti odločitve o zahtevkih za TGO v predpisanem obdobju. Vendar se opozarja, da je Splošno sodišče nedavno odločilo, da odločitev o TGO, ki ni sprejeta v trimesečnem roku, predpisanem v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, sama po sebi še ni zadosten razlog za razveljavitev predpisa o uvedbi protidampinških ukrepov (5). Zahtevek se zato zavrne.
(74)
Poleg tega je šest družb izpodbijalo oceno Komisije, da nimajo jasno določene zbirke računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Komisija je natančno proučila te zahtevke in ugotovila, da predložene obrazložitve niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle splošne ugotovitve, oblikovane na podlagi preverjanj na kraju samem. V nekaterih primerih so bile namreč nove predložene informacije v nasprotju s predhodno predloženimi informacijami, v nekaterih drugih primerih pa so družbe predložile nove dokaze, ki niso bili predloženi ali niso bili na voljo med preverjanji na kraju samem.
(75)
Pet družb je izpodbijalo tudi ugotovitve Komisije, da niso dokazale, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Vendar prejete pripombe ne morejo povzročiti spremembe ugotovitev, ki jih je Komisija sprejela na podlagi preveritvenih obiskov. Družbe zlasti niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zavrniti prvotne ugotovitve Komisije, da so bila iz netržnega gospodarstva prenesena izkrivljanja, na primer glede sredstev in pravic do uporabe zemljišč.
(76)
Dve družbi sta izpodbijali ugotovitve, da nista dokazali, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti. Zlasti pripombe ene družbe niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle ugotovitev Komisije, da je država posegla v njeno politiko zaposlovanja, druga družba pa je predložila nove in nasprotujoče si informacije glede nakupa surovin.
(77)
Iz navedenega sledi, da nobena razlaga ni dovolj utemeljena, da bi lahko spremenila ugotovitve glede odločitve o TGO.
(78)
Na podlagi navedenega nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
2. Individualna obravnava (IO)
(79)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja povzeta spodaj:
-
v primeru družb ali skupin družb, ki so v celoti ali delno v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
-
izvozne cene in količine ter prodajni pogoji se svobodno določajo;
-
večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali so na ključnih vodstvenih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna v primeru vmešavanja države;
-
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
-
država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatev.
(80)
Trije proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, ter sedem proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec in so zahtevali TGO, so vložili tudi zahtevek za IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Poleg tega so dva proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, in štirje proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec, zahtevali le IO. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so se proučili le zahtevki za IO, ki so jih vložile vzorčene družbe.
(81)
Na podlagi razpoložljivih informacij in ker so bili vsi zahtevki za TGO začasno zavrnjeni, se začasno sklene, da vse vzorčene družbe, ki so vložile zahtevek za IO, izpolnjujejo merila za odobritev IO.
3. Individualna preiskava (IP)
(82)
Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo sedem sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec.
(83)
V tej fazi postopka Komisija ni sprejela nobene odločitve glede zahtev za individualno preiskavo, pri čemer bodo te sprejete pravočasno.
4. Normalna vrednost
4.1 Izbira primerljive države
(84)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(85)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava Rusko federacijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, pri čemer je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s tem.
(86)
Komisija je prejela številne pripombe, v katerih je bilo navedeno, da Rusija ni ustrezna primerljiva država. Iz prejetih informacij je bilo zlasti razvidno, da je v Rusiji razvit trg vrhunskega porcelana, ki je specializiran za okrasni porcelan z dragimi materiali, pri čemer je domača proizvodnja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi z domačo potrošnjo. Poleg tega je ruski trg zaščiten z netarifnimi ovirami, npr. certifikacijskim sistemom GHOST. Zato se je štelo, da Rusija ni ustrezna primerljiva država.
(87)
Glede na to je Komisija proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, pri čemer je poslala dopise znanim proizvajalcem v več državah, vključno s Tajsko, Indijo, Malezijo, Turčijo, Brazilijo, Ukrajino, Indonezijo, Egiptom, Kolumbijo, Južno Korejo, Bangladešem in Argentino, na podlagi katerih so proizvajalci iz Indije, Turčije, Brazilije in Rusije potrdili svojo pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. Vendar so le trije proizvajalci iz Brazilije, Tajske in Rusije izpolnili vprašalnike. Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ima Brazilija konkurenčen domači trg za keramično namizno in kuhinjsko posodo z velikim številom proizvajalcev in razmeroma nizkimi carinami. Podatki, ki jih je predložil sodelujoči brazilski proizvajalec, so bili analizirani, pri čemer je bilo ugotovljeno, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.
(88)
Glede na navedeno in ob upoštevanju vseh informacij, ki so bile na voljo v tej fazi postopka, je Brazilija začasno izbrana kot ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
4.2 Določitev normalne vrednosti
(89)
Ker so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(90)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v Braziliji reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja podobnega izdelka brazilskega sodelujočega proizvajalca reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, izvozili v Unijo.
(91)
Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, kadar je bila cena na enoto enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih. Tako so bili določeni proizvodni stroški brazilskega proizvajalca v OP.
(92)
Za vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(93)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega navedene vrste ali manj in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne prodaje navedene vrste v OP.
(94)
Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo proizvodnih stroškov brazilskega proizvajalca, ki so se jim prišteli prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček v zvezi z dobičkonosnimi vrstami izdelka brazilskega proizvajalca.
5. Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO
(95)
Ker so vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
6. Primerjava
(96)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopnje dampinga so se posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjale z domačimi prodajnimi cenami primerljivega proizvajalca ali konstruirano normalno vrednostjo, kot je ustrezno.
(97)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, razlikami v fizikalnih značilnostih in drugimi dejavniki, ki vplivajo na primerljivost cen, zlasti „trženje blagovne znamke“.
(98)
Najprej se je preverilo, ali je bila prilagoditev stopnje trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je Kitajska izvažala večinoma na ravni trgovine na debelo, medtem ko je bila prodaja v primerljivi državi izvedena tudi v obliki prodaje na drobno. Preiskava je pokazala tudi, da so različne distribucijske verige na obeh trgih vplivale na raven cen in s tem na pošteno primerljivost izvozne cene in normalne vrednosti. Preiskava je poleg tega pokazala, da je Kitajska večinoma izvažala v velikih količinah, večina domače prodaje v primerljivi državi pa je bila izvedena v manjših količinah, zaradi česar so se cene na enaki ravni trgovine na zadevnih trgih razlikovale. Da bi bila primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo poštena, je bila normalna vrednost prilagojena na podlagi razlik v ceni na isti ravni trgovine v primerljivi državi in po potrebi razlik v ceni, ugotovljenih glede na prodane količine na posamezni ravni trgovine.
(99)
Nato se je preverilo, ali je bila prilagoditev razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki svoje izdelke razvrščajo v največ pet različnih skupin od A do E, katerih cene se zelo razlikujejo. Velika večina izvoza v Unijo zajema skupine A, B in C ali njihovo kombinacijo. Vendar to razvrščanje ni splošno in ne temelji na splošnih standardih industrije, ampak je specifično za posamezne družbe in omogoča razlikovanje cen. Na drugi strani proizvajalec primerljive države na domačem brazilskem trgu prodaja le izdelke, podobne izdelkom iz skupine A, zaradi česar je bil ugotovljen vpliv na primerljivost cen. Izvozna cena je bila zato navzgor prilagojena stopnji kitajske skupine A, da bi bila primerljiva ceni izdelka, ki ga primerljivi proizvajalec prodaja na brazilskem trgu.
(100)
Preiskava je pokazala tudi, da brazilski proizvajalec na brazilskem trgu prodaja le proizvode z blagovno znamko, pri čemer kitajski proizvajalci izvozniki ne prodajajo proizvodov z blagovno znamko, ampak t. i. „izdelke zasebnih blagovnih znamk“ ali generično keramično namizno in kuhinjsko posodo. Stranke običajno štejejo izdelke z blagovno znamko za izdelke z določenim ugledom, zagotovljeno kakovostjo in obliko, kar pomeni višje tržne cene, pri čemer se generični izdelki (izdelki lastnih blagovnih znamk), ki imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti, običajno prodajajo po znatno nižjih cenah. Čeprav dodane vrednosti izdelka z blagovno znamko običajno ni mogoče natančno količinsko opredeliti, ker nanjo vpliva veliko različnih dejavnikov, kot so dojemanje potrošnikov, prepoznavanje cene in drugih dejavnikov, ki niso količinsko opredeljivi, je brazilski proizvajalec v tem primeru potrdil, da se lahko njegovi keramični izdelki z blagovno znamko na brazilskem trgu prodajo po bistveno višjih cenah kot drugi izdelki brez blagovnih znamk (generični izdelki). Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe dodatno prilagojena.
(101)
Kadar je bilo ustrezno, so bile dodatne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški in drugimi s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.
7. Stopnje dampinga
(102)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno posamezne družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(103)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili izbrani v vzorec, je bilo izračunano tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za nevzorčene proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 26,6 %.
(104)
Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za nesodelujoče ali neznane proizvajalce izvoznike iz LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja, in sicer s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki.
(105)
V tej preiskavi se je sodelovanje LRK štelo za visoko glede na razdrobljeno industrijo, saj proizvajalci izvozniki, ki so se javili, predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Zato je bila stopnja dampinga na ravni države za druge proizvajalce izvoznike določena na podlagi tehtanega povprečja najvišjih stopenj dampinga, ki so bile določene za reprezentativne vrste in količine izdelka vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 58,8 % cene CIF meja unije brez plačane dajatve.
(106)
Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorec
26,6 %
Stopnja dampinga na ravni države
58,8 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(107)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno s podatki iz pritožbe in naknadnih pripomb glede proizvajalcev, ki se niso javili v tej preiskavi. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji je bila ocenjena z ekstrapoliranjem podatkov, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja in ki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih predložili posamezni proizvajalci, ter raziskovalnimi in statističnimi viri.
(108)
V OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo več kot 200 proizvajalcev Unije. Na podlagi navedenega v prejšnji uvodni izjavi je bilo ocenjeno, da celotna proizvodnja Unije v OP znaša približno 240 200 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije). Industrija Unije je bila razdeljena na dva dela: mala in srednje velika podjetja ter velike družbe. Mala in srednje velika podjetja so predstavljala 42 % celotne proizvodnje Unije v navedenem obdobju. Proizvodnja Unije je dejansko zelo razdrobljena, vendar zgoščena v Češki republiki, Francoski republiki (Franciji), Nemčiji, Italiji, Republiki Poljski (na Poljskem), Portugalski republiki (na Portugalskem), Romuniji, Kraljevini Španiji (Španiji) ter Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske (Združenem kraljestvu).
2. Potrošnja Unije
(109)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu izdelka v preiskavi in pripomb glede prodaje industrije Unije na domačem trgu.
(110)
Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:
Preglednica 1
Obseg (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Potrošnja keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 12 %. Najbolj se je zmanjšala med letoma 2008 in 2009, in sicer za 17 %.
(112)
To splošno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je treba obravnavati skupaj z okrevanjem po gospodarski krizi leta 2009. Trg keramične namizne in kuhinjske posode ima dobre možnosti (6).
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(113)
Na podlagi Eurostatovih podatkov so obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka naslednje:
Preglednica 2
Uvoz iz LRK
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza (v tonah)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Tržni delež
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Obseg celotnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % in je v OP obsegal 485 814 ton. Vendar je treba opozoriti, da se je uvoz iz Kitajske v smislu deleža zmanjšal za manj kot skupna potrošnja v EU. Tržni delež kitajskega uvoza, analiziran z vidika celotnega obravnavanega obdobja, se je dejansko povečal s 64,8 % leta 2008 na 66,9 % v OP.
(115)
V obravnavanem obdobju se je uvozna cena povečala za 17,7 %, tj. s 1 274 EUR/tono na 1 499 EUR/tono. To je povprečna uvozna cena na tono celotnega uvoza zadevnega izdelka, zato bi lahko spremembe v ponudbi vplivale na gibanje.
3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(116)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven franko tovarna, tj. brez stroškov prevoza v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije, tj. brez popustov in po potrebi prilagojenih cenam CIF meja Unije ter tudi ustrezno prilagojenih zaradi obstoječih carinskih dajatev, stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. Cene izdelkov iz nižjih skupin so bile prilagojene cenam skupine A, saj so bili izdelki iz nižje skupine z vidika potrošnika konkurenčni izdelkom iz skupine A, kot je ugotovljeno tudi v uvodni izjavi (61). Tudi cene industrije Unije so bile prilagojene zaradi razlik v stopnji trgovine in izravnave cenovnega elementa, povezanega s trženjem blagovne znamke, če je bilo to ustrezno.
(117)
Primerjava je pokazala, da se je v OP zadevni dampinški izdelek iz LRK v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 26,3 % do 47,6 %.
4. Položaj industrije Unije
4.1 Splošno
(118)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(119)
Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja ter so bile navzkrižno preverjene s podatki, ki so jih predložili proizvajalci Unije, in uradnimi javnimi statističnimi podatki.
(120)
Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene.
(121)
Za nekatere mikroekonomske kazalce (prodajne cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in proizvodni stroški) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (s specifično težo v smislu obsega proizvodnje posameznega segmenta v celotnem sektorju keramične namizne posode, tj. 42 % za mala in srednje velika podjetja ter 58 % za druge družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da rezultati velikih družb niso izkrivljali analize škode, ampak da se je primerno upoštevalo stanje manjših družb, ki skupaj predstavljajo velik delež proizvodnje Unije, kadar je bilo to mogoče.
4.2 Makroekonomski kazalci
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(122)
V obravnavanem obdobju so bile proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije naslednje:
Preglednica 3
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Izkoriščenost zmogljivosti
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 15 %. Na splošno je bilo zmanjšanje proizvodnje v istem obdobju večje kot zmanjšanje potrošnje Unije. Proizvodnja se leta 2010 ni okrepila v enakem obsegu kot potrošnja.
(124)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %. Kljub temu se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v zadevnem obdobju dodatno znižala, tj. skupno za 2 % do 74,1 %.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(125)
Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na domačem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več (za 8 % več), kot se je zmanjšala potrošnja. Ugotavlja se, da se je obseg prodaje med letoma 2009 in 2010 še naprej zmanjševal, medtem ko se je potrošnja povečala za 8 %.
Preglednica 4
Obseg (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Prodaja v Uniji
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % oziroma za 2,1 odstotne točke.
Preglednica 5
2008
2009
2010
OP
Tržni delež v Uniji
23 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3 Zaposlenost in produktivnost
(127)
Zaposlenost se je zmanjševala v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer se je skupno zmanjšala za 21 %. Vzorec gibanja je enak vzorcu zmanjševanja obsega prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije.
Preglednica 6
2008
2009
2010
OP
Število zaposlenih
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. Eden od razlogov za to je prizadevanje industrije Unije za odziv na pritisk, ki je izhajal iz dampinškega uvoza iz Kitajske.
Preglednica 7
2008
2009
2010
OP
Produktivnost (v tonah/zaposlenega)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4 Višina stopnje dampinga
(129)
Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.3 Mikroekonomski kazalci
4.3.1 Zaloge
(130)
Stopnja končnih zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %. Preiskava je razkrila, da to ni ključen kazalec za to vrsto industrije, ki dejansko posluje na podlagi naročil.
Preglednica 8
2008
2009
2010
OP
Zaloge (v tonah)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2 Prodajne cene
(131)
Prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju na domačem trgu zmanjšale za 12 %.
Preglednica 9
2008
2009
2010
OP
Povprečna prodajna cena za nepovezane stranke v EU (v EUR/tono)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in plače
(132)
V obravnavanem obdobju so bili dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače industrije Unije naslednji:
Preglednica 10
2008
2009
2010
OP
Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prihodka od prodaje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Denarni tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Neto naložbe (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Letni stroški dela na zaposlenega
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 0,7 odstotne točke. Dobičkonosnost je bila najnižja leta 2010, ko je padec med letoma 2008 in 2010 dosegel 4,1 odstotne točke.
(134)
Poudariti je treba, da je bila industrija Unije zaradi velikega obsega poceni uvoza na trg Unije iz Kitajske, ki se je v obdobju 2002-2004 močno povečal in je od leta 2005 po odpravi uvoznih kvot za takšen uvoz dosegel zelo pomemben tržni delež, v negotovem položaju že na začetku obravnavanega obdobja. To je bil razlog za veliko prestrukturiranje sektorja, ki je bilo na začetku obravnavanega obdobja v zadnji fazi.
(135)
Glede na te dogodke pred obravnavanim obdobjem se dobiček iz začetka obravnavanega obdobja ne more šteti kot normalni dobiček. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se šteje, da se lahko kot veljavna referenčna vrednost začasno upošteva normalna stopnja dobička za drug izdelek široke potrošnje, v zvezi s katerim je bila izvedena protidampinška preiskava, tj. za usnjeno obutev. Ta stopnja dobička je 6 % (7). Zato je jasno, da industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno nikoli ni mogla doseči stopnje dobička, ki bi se lahko štela za sprejemljivo za ta izdelek.
(136)
Na splošno se je denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar so razlog za to nekatere večje uveljavljene družbe, ne pa mala in srednje velika podjetja. Stopnja neto naložb se je znižala za 33 %. Vendar je treba opozoriti, da ob koncu obravnavanega obdobja v malih in srednje velikih podjetjih naložb skoraj ni bilo več. Le dve družbi, ki nista malo ali srednje veliko podjetje, sta si lahko v obravnavanem obdobju privoščili pomembne naložbe. V celotnem obravnavanem obdobju se je donosnost naložb zmanjšala bolj kot dobičkonosnost.
(137)
Med letom 2008 in OP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 2 %. To povečanje stroškov dela je znatno nižje od skupnih stroškov dela v Uniji, kot so se razvijali v obravnavanem obdobju, kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala za ohranitev čim nižjih plač delavcev.
4.3.4 Proizvodni stroški
(138)
V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 10 %.
Preglednica 11
2008
2009
2010
OP
Proizvodni stroški (v EUR/tono)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Sklep o škodi
(139)
Preiskava je pokazala, da so se kazalci škode, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšali.
(140)
Poleg tega so se kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju razvijali negativno.
(141)
Dobičkonosnost na splošno nikoli ni dosegla zadovoljive stopnje dobička za sektor in se je v obravnavanem obdobju celo poslabšala. Industrija Unije je stalno zniževala prodajne cene, zato v določenem obdobju skoraj ni mogla več ustvarjati dobička.
(142)
Čeprav se je produktivnost industrije Unije v obravnavanem obdobju povečala, je bil glavni razlog za to njeno pomembno prizadevanje, da bi bila konkurenčna obsežnemu kitajskemu dampinškemu uvozu.
(143)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je bila industriji Unije povzročena znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(144)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(145)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Medtem ko se je obseg dampinškega uvoza iz Kitajske zmanjšal za približno 9 %, se je njegov tržni delež povečal. Poleg tega se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 20 %, pri čemer je tržni delež s 23 % leta 2008 padel na 20,9 % v OP.
(146)
V obdobju od leta 2009 do konca OP se je potrošnja Unije povečala, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal, medtem ko se je v istem obdobju dampinški uvoz iz Kitajske povečal, znatno pa se je povečal tudi njegov tržni delež.
(147)
Cene dampinškega uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju zvišale. Čeprav se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz Kitajske zvišala za 18 %, so bile te cene vedno znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije, zlasti v OP, s čimer se je ohranil pritisk na cene na trgu Unije. Zato se lahko skrčenje prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in njena dobičkonosnost pripišeta padcu cen, ki ga je na trgu Unije povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Upad proizvodnih stroškov in zmanjšanje stopnje zaposlenosti v industriji Unije kažeta na prizadevanja industrije, da bi se odzvala na tovrsten uvoz.
(148)
Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na nastanek znatne škode v industriji Unije, kar se še zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju ter v poslabšanju večine kazalcev škode.
3. Učinek drugih dejavnikov
(149)
Drugi dejavniki, ki so bili upoštevani pri proučitvi vzročnosti, so: razvoj povpraševanja na trgu Unije in njegova segmentacija, izvoz industrije Unije, uvoz izdelka v preiskavi iz drugih držav, protikonkurenčne prakse na trgu Unije, razlike v načinih proizvodnje in trg rabljenih izdelkov. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki.
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(150)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v preglednici spodaj. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.
Preglednica 12
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v tonah)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Tržni delež
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Obseg uvoza iz Turčije (v tonah)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Tržni delež
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, pri čemer je tržni delež tega uvoza ostal precej stabilen.
(152)
Upoštevati je treba, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 6 % in da so bile stalno višje od povprečne prodajne cene kitajskega izvoza (za 68 % v OP).
(153)
CCCLA je ugotovila, da naj bi se uvoz iz Turčije med letoma 2010 in 2011 povečal za 8 %, pri čemer naj bi bile uvozne cene iz Turčije le za okrog 20 % višje od uvoznih cen iz Kitajske.
(154)
V zvezi s to trditvijo je bilo pri primerjavi položaja na začetku in na koncu obravnavanega obdobja ugotovljeno, da se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 10 % ali 1,1 odstotne točke, vendar tudi, da so bile njegove povprečne cene stalno znatno višje (od 37 % do 60 %) od kitajskih uvoznih cen. Poleg tega nikoli ni predstavljal več kot 5,6 % tržnega deleža. Zato je težko skleniti, da je bila znatna škoda industriji Unije povzročena zaradi turškega uvoza.
(155)
Zaradi zgornjih razlogov se sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno vplival na položaj industrije Unije.
3.2 Tržni segmenti
(156)
Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da bi bilo treba trg za keramične izdelke v preiskavi na podlagi cen za končne uporabnike, kakovosti izdelkov in prodajnih kanalov razdeliti na vsaj naslednje tri segmente: višji cenovni razred (visoka kakovost, visoke cene), srednji/nižji cenovni razred (srednja/nizka kakovost, srednje/nizke cene) in segment posebnih izdelkov (kot so okrasni predmeti, spominki, lonci in hotelski porcelan). Večji del proizvodnje Unije naj bi se prodal na trgu izdelkov višjega cenovnega razreda in/ali na trgu posebnih izdelkov, kitajski uvoz pa naj bi zadostil predvsem povpraševanju na trgu izdelkov nižjega cenovnega razreda. Industrija Unije bi se usmerila predvsem v butično prodajo in ne v prodajna mesta, kjer nakupujejo običajni potrošniki. Kitajski uvoz tako ne bi bil neposredno konkurenčen proizvodnji Unije.
(157)
Vendar preiskava teh domnev ni potrdila. Najprej je treba opozoriti, da podobni izdelek ne zajema nekaterih izdelkov, ki jih navajajo te strani, na primer izključno okrasnih predmetov (glej uvodni izjavi 1.1.10 in (51)). Poleg tega je preiskava pokazala, da se trenutno s proizvodnjo Unije in kitajskim uvozom pokrije povpraševanje na vseh trgih. Velik del kitajskega uvoza bi dejansko spadal v t. i. segment izdelkov višjega cenovnega razreda ali segment posebnih izdelkov. Nek britanski uvoznik je navedel, da uvaža izdelke iz Kitajske, skupina podjetij iz EU s proizvodnimi interesi na Kitajskem pa se je prav tako sklicevala na zelo visoke cene, ki jih na trgu Unije zaračunava za svoje izdelke iz kamenine s poreklom iz Kitajske.
(158)
Nazadnje se besedilo sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Zato je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka. Zahtevkov v zvezi s posameznimi segmenti tako ni bilo mogoče ohraniti.
3.3 Potrošnja in povpraševanje
(159)
Evropsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno ter CCCLA sta opozorila na zmanjšanje povpraševanja v Uniji. Eden od nevzorčenih uvoznikov je navedel, da se je povpraševanje po porcelanu, zlasti po stranskih in dodatnih vrstah ter v zasebnem sektorju, zelo zmanjšalo ter da je preostalo povpraševanje zelo raznovrstno. Številne strani so prav tako navedle, da zaradi spreminjajočih se modnih trendov potrošniki danes iščejo cenovno dostopno keramično namizno in kuhinjsko posodo. Po mnenju trgovcev na debelo se trg za izdelke visokega cenovnega razreda zmanjšuje, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v prihodnjih letih.
(160)
Po mnenju zgoraj navedenega evropskega združenja uvoznikov in prodajalcev na drobno je zmanjšanje povpraševanja razlog za padec prodaje in proizvodnje proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.
(161)
CCCLA je navedla, da je pritožba pokazala znatno nihanje ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, skladno s splošnimi makroekonomskimi pogoji. Po mnenju CCCLA so se v obravnavanem obdobju dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja v Uniji in na drugih trgih, pri čemer so se proizvajalci Unije in kitajski uvoz prilagajali spremembam v povpraševanju.
(162)
Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da podatki o kitajskem uvozu po širitvi Unije leta 2004 in po odpravi uvoznih kvot za ta izdelek od 1. januarja 2005 kažejo na zelo veliko povpraševanje po cenejši namizni posodi na trgu Unije med letoma 2002 in 2005, čemur je sledilo zmanjšanje povpraševanja med letoma 2005 in 2010. Proizvajalci Unije naj ne bi želeli in/ali zmogli zadostiti takšnemu povpraševanju.
(163)
V zvezi s temi trditvami se besedilo najprej sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Trditve v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov zato niso ustrezne, pri čemer je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka.
(164)
Poleg tega domnevi, da so se dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja na drugih izvoznih trgih, nasprotuje dejstvo, da se je izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno.
(165)
Prav tako, kot je ugotovljeno v oddelku D.2 zgoraj, se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala. Nobenih dokazov ni bilo, da proizvajalci Unije niso želeli in/ali niso zmogli zadostiti zelo velikemu povpraševanju po cenejši namizni posodi v Uniji. Nasprotno je preiskava pokazala, da so v obravnavanem obdobju proizvajalci Unije zadostili različnim vrstam povpraševanja, vključno s povpraševanjem po cenejši namizni posodi. Kljub nihanju v ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, ki bi v neki fazi lahko prispevalo k slabemu rezultatu industrije Unije, na splošno ni mogoče trditi, da bi bil njegov vpliv tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so v tej industriji nastale v OP.
(166)
Zahtevki so bili zato zavrnjeni.
3.4 Izvoz industrije Unije
(167)
Po podatkih Eurosata (obseg izvoza) in vzorčenih proizvajalcev Unije (povprečna izvozna cena) se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:
Preglednica 13
2008
2009
2010
OP
Obseg izvoza (v tonah)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Povprečna izvozna cena (EUR/tona)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCLA je v pritožbi ugotovila, da se je izvoz proizvajalcev Unije med letoma 2009 in 2011 znatno povečal. Ta stran je navedla, da so se dejavniki škode razvijali negativno, ko se je izvoz proizvajalcev Unije zmanjšal. Zato bi lahko škodo povzročil neugoden razvoj izvoza industrije EU.
(169)
V tem smislu je treba najprej upoštevati, da se analiza škode osredotoča na položaj industrije Unije na trgu Unije. Zato morebitne spremembe izvoza ne vplivajo na večino zgoraj analiziranih kazalcev, kot so obseg prodaje, tržni delež in cene. Poleg tega se lahko izvoz industrije Unije razume kot način za nadomestitev zmanjševanja prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda. Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je celoten izvoz iz Unije zmanjšal za 3 %. Izvozne cene prodaje sodelujočih vzorčenih proizvajalcev so v obravnavanem obdobju ostale stabilne.
(170)
Zahtevek je bil zato zavrnjen, pri čemer se ugotavlja, da izvoz industrije Unije ni povzročil znatne škode.
3.5 Odprava uvoznih kvot
(171)
Do 1 januarja 2005 so v takratnih državah članicah za izdelke s poreklom iz Kitajske in z oznakami KN iz uvodne izjave (55) veljale količinske kvote, ki so leta 2000 skupaj znašale 84 473 ton ter so se postopoma povečale na 147 744 ton leta 2004. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da je leta 2004 uvoz zadevnega izdelka v 27 državah, ki so zdaj države članice, znašal 173 809 ton. Eno leto pozneje, tj. po odpravi kvot, se je uvoz povečal do 530 294 ton. Od takrat kitajski uvoz nikoli ni bil manjši od 449 000 ton na leto.
(172)
V zvezi z vplivom uvoznih kvot na škodo v obravnavanem obdobju je treba glede na to, da so se kvote postopoma povečevale in da so bile odpravljene tri leta pred začetkom obravnavanega obdobja ter šest let pred OP, najprej upoštevati, da se je od leta 2002 trg Unije že močno prestrukturiral, da bi se upoštevale te spremenjene tržne razmere. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložil pritožnik v zvezi s prenehanjem poslovanja in plačilno nesposobnostjo evropskih proizvajalcev keramične namizne posode. Zato se je industrija Unije do začetka obravnavanega obdobja spremenila v zmanjšan in donosen sektor.
(173)
Iz tega bi lahko sklepali, da bi lahko odprava uvoznih kvot za zadevni izdelek leta 2005 negativno vplivala na položaj industrije Unije pred začetkom obravnavanega obdobja. Vendar je škodo v OP, tudi če bi to držalo, še vedno povzročil dampinški uvoz. Zato odprava uvoznih kvot od leta 2005 ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji v obravnavanem obdobju in OP.
3.6 Nekonkurenčne prakse na trgu Unije
(174)
Več strani je trdilo, da škodo povzročajo nekonkurenčne prakse na trgu Unije, pri čemer so navedle tudi, da je bil cilj uvedbe tega protidampinškega postopka povrnitev izgub, nastalih zaradi glob, izrečenih v zvezi z nezakonitimi karteli. CCCLA je navedla, da bi bili lahko podatki o škodi (prodajne cene, obseg prodaje, tržni delež in dobiček) iz pritožbe in podatki o škodi, zbrani med preiskavo, zaradi tajnega dogovarjanja na trgu Unije nezanesljivi, ker ne predstavljajo razmer, ki odražajo običajno delovanje trga.
(175)
Na eni strani se upošteva, da je Komisija leta 2010 naložila plačilo globe sedemnajstim podjetjem, dejavnim na področju kopalniške opreme, in sicer zaradi sodelovanja v kartelu za določanje cen med leti 1992 in 2004, ki je zajemal šest držav članic: Nemčijo, Avstrijo, Italijo, Francijo, Kraljevino Belgijo (Belgijo) in Kraljevino Nizozemsko (Nizozemsko) (8). Zadevne dejavnosti so se izvajale pred obravnavanim obdobjem in so zadevale druge izdelke. Poleg tega je edino zadevno podjetje, ki je bilo v obravnavanem obdobju dejavno tudi v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode, pri Splošnem sodišču Evropske unije vložilo tožbo za odpravo zadevne globe. Obravnava tožbe še ni končana. Na drugi strani so nemški organi februarja 2011 sprožili kartelno preiskavo proti nekaterim nemškim proizvajalcem namizne posode. Nemški organi rezultatov preiskave še niso objavili, zato še ni mogoče sklepati ničesar. Poleg tega ta preiskava zadeva le eno državo članico, čeprav je industrija Unije precej razširjena. Trditve so bile zato zavrnjene.
(176)
Kar zadeva navedbe nekaterih strani, da so nekateri proizvajalci v Uniji spremenili svojo dejavnost in postali tudi trgovci na drobno z izdelki kitajskega porekla, gre za poslovno možnost, ki je ni mogoče šteti za protikonkurenčno.
3.7 Načini proizvodnje
(177)
Nekatere strani so menile, da je izbira proizvajalcev Unije v zvezi z načini proizvodnje nedvomno prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije. Te strani poudarjajo, da so načini proizvodnje v Uniji veliko manj učinkoviti kot na Kitajskem - načini proizvodnje v Uniji so popolnoma avtomatski, kar pomeni visoke stroške ponovnega zagona pri majhnih serijah, drago izdelovanje kalupov, dražje surovine in višje stroške energije zaradi postopka dvojnega žganja. Poleg tega za razliko od proizvajalcev Unije kitajski proizvajalci delajo na podlagi naročil, imajo nižje stroške skladiščenja in svojo celotno proizvodnjo prodajo v serijah brez razvrščanja ter s cenovnimi popusti. Tudi strošek preslikave vzorcev na glazuro pred žganjem izdelkov bi bil v Uniji skoraj dvakrat višji. Na drugi strani so nekatere strani izpostavile učinkovitost načinov proizvodnje Unije, na primer v zvezi z večjimi serijami.
(178)
Preiskava je pokazala obstoj ustreznega prenosa tehnologije po vsem svetu. S preiskavo ni bilo mogoče dokazati povezave med posameznim načinom proizvodnje in uspehom na poslovnem področju. Prav tako ni bilo mogoče dokazati, da je izbira posameznega načina proizvodnje vplivala na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
3.8 Trg rabljenih izdelkov
(179)
Glede na navedbe nevzorčenega uvoznika so se gospodinjstva v zadnjih desetletjih zmanjšala, pri čemer predmete, ki jih ne potrebujejo več, prodajajo na boljših trgih, spletnih dražbah ali na drugih trgih rabljenih izdelkov. Po mnenju te strani se z rabljeno namizno in kuhinjsko posodo pokrije znaten del trenutnega povpraševanja, pri čemer je ta posoda neposredno konkurenčna novo izdelani namizni in kuhinjski posodi. Eden od nevzorčenih uvoznikov je predložil podporno dokumentacijo z vrednostmi, ki jih posamezne linije izdelkov znanih nemških proizvajalcev porcelana dosegajo na spletnih dražbah.
(180)
Vendar ni bilo utemeljene podlage za ekstrapolacijo podatkov o obsegu in cenah, ki temeljijo na stanju v Nemčiji, v zvezi z zelo specifičnimi zbirkami treh nemških podjetij, na druge države Unije ali druge skupine proizvodov. Zato tega trga ni bilo mogoče količinsko opredeliti in s preiskavo dokazati, da prodaja rabljenih izdelkov vpliva na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
3.9 Gospodarska kriza
(181)
CCCLA meni, da je domnevno škodo povzročil vpliv finančne krize, gospodarske recesije in državne dolžniške krize na proračune potrošnikov. Ker naj bi bili pritožniki na operativni ravni dobičkonosni, CCCLA meni, da so navedene izgube posledica finančnih špekulacij (kot so izgube lastniških finančnih instrumentov ali državnih obveznic) in neoperativnih stroškov, povezanih s finančno krizo.
(182)
Zmanjšanje potrošnje v delih obravnavanega obdobja je mogoče pojasniti z gospodarsko krizo. Vendar je treba upoštevati, da je v razmerah zmanjšane potrošnje v obravnavanem obdobju in v razmerah povečane potrošnje v obdobju med letom 2009 in OP uspešnost poceni dampinškega uvoza nasprotna uspešnosti industrije Unije.
(183)
Preiskava je jasno pokazala, da so se zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske povečali učinki upada gospodarske rasti. Tudi med splošno oživitvijo gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno doseči večjega obsega prodaje, pri čemer je v obravnavanem obdobju izgubila pomemben tržni delež, medtem ko se je tržni delež kitajskega dampinškega uvoza povečal.
(184)
Zato kljub morebitnemu vplivu gospodarske krize na slabo uspešnost industrije Unije na splošno ni mogoče trditi, da je ta vpliv prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so bile povzročene tej industriji med OP.
3.10 Drugi dejavniki
(185)
Eno od združenj je izpostavilo druge dejavnike, ki bi po njegovem mnenju lahko prekinili vzročno zvezo. Ta stran se je sklicevala na konkurenco znotraj Unije (na podlagi dejstva, da so cene v Uniji zelo različne) ter na vse strožje varnostne in zdravstvene zahteve v Uniji, zaradi katerih so stroški proizvodnje vse višji. Drugi navedeni dejavniki vključujejo ponarejanje s strani nekaterih kitajskih proizvajalcev in netarifne ovire na številnih trgih zunaj EU, kar bi lahko oviralo izvoz proizvajalcev Unije.
(186)
Kar zadeva konkurenco znotraj Unije, preiskava ni pokazala povezave med škodo, geografskim položajem proizvajalcev Unije in cenami v zadevni državi članici. Kar zadeva varnostne in zdravstvene zahteve Unije, je treba opozoriti, da veljajo za izdelke, izdelane v Uniji, in uvožene izdelke, pri čemer vplivajo na cene vseh subjektov. Glede na to, da ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka v zvezi s ponarejanjem, učinkov tega zahtevka ni bilo mogoče analizirati. Zahtevka v zvezi z netarifnimi ovirami na številnih trgih zunaj EU ni bilo mogoče ohraniti: takšne ovire bi lahko proizvajalcem Unije preprečile razvoj njihovega izvoznega potenciala, nimajo pa vpliva na zmanjševanje prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda.
(187)
CCCLA je izpostavila druge dejavnike, in sicer pomanjkanje kvalificirane delovne sile na trgu Unije in samopovzročeno škodo, ki izhajajo iz dejstva, da nekateri proizvajalci Unije zadevni izdelek uvažajo. Na podlagi razpoložljivih informacij se sklene, da je bila celotna industrija Unije v slabem položaju, pri čemer dejstvo, da so se razširili številni poslovni modeli, ni povzročilo škode industriji Unije ter ga je treba razumeti kot nadomestilo za zmanjšano prodajo na trgu Unije. Zainteresirane strani iz Unije v zvezi s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji niso predložile nobenega zahtevka.
(188)
Eden od uvoznikov je institucije pozval, naj analizirajo vpliv drugih vrst namizne in kuhinjske opreme, na primer plastične, aluminijaste, melaminske in steklene. Kljub temu ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka. S preiskavo v zvezi s tem ni bilo mogoče ugotoviti ničesar.
(189)
Nekatere strani škodo, ki je bila povzročena industriji Unije, povezujejo z razmerami v industriji Unije pred obravnavanim obdobjem. V zvezi s tem so številni uvozniki domnevali, da se je poslabšanje industrije Unije začelo že v obdobju med leti 1975-2002. Vendar analiza Komisije ni mogla zajemati tako časovno oddaljenega obdobja, med drugim zaradi nerazpoložljivosti zanesljivih podatkov za to obdobje. To velja tudi za dogodek, ki se je zgodil veliko pred obravnavanim obdobjem: državna pomoč, ki jo je prejela nemška industrija porcelana in na podlagi katere bi bilo po mnenju nevzorčenega uvoznika mogoče dokazati, da industrija Unije ni povečala svoje učinkovitosti (9)
(190)
Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki nimajo takšnega vpliva, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
4. Sklep o vzročni zvezi
(191)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(192)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
2. Interes industrije Unije
(193)
Industrija Unije zajema več kot 200 proizvajalcev s tovarnami v različnih državah članicah Unije, v katerih je v OP na področju proizvodnje in prodaje podobnega izdelka neposredno zaposlenih več kot 25 000 ljudi.
(194)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila industriji Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države povzročena znatna škoda. V obravnavanem obdobju so se zmanjševali zlasti kazalci škode v zvezi s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so proizvodnja, dobičkonosnost in donosnost naložb. Najbolj so nazadovala MSP: v obravnavanem obdobju so poslovala z izgubo od leta 2010. Če ne bodo izvedeni ukrepi, že izvedena prizadevanja v sektorju ne bodo zadostovala za izboljšanje finančnega stanja industrije Unije, ki se lahko še poslabša.
(195)
Dejstvo, da so nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, ali položaj industrije Unije pred obravnavanim obdobjem ne vplivata na ugotovitve sedanje preiskave.
(196)
Pričakuje se, da bodo z uvedbo ukrepov ponovno vzpostavljeni učinkoviti in pravični trgovinski pogoji na trgu Unije. Ti bi nato še naprej pozitivno vplivali na gospodarski položaj in dobičkonosnost v Uniji.
(197)
Nekateri uvozniki so trdili, da bi v primeru uvedbe ukrepov zadevni izdelek nadomestile druge vrste izdelkov (ki niso keramična namizna in kuhinjska posoda), na primer tekstilni izdelki (npr. predmeti, namenjenimi za darila) ali plastična namizna posoda, pri čemer bi imeli korist drugi sektorji. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi bila takšna zamenjava pomembna.
(198)
Zato se sklene, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske v interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikov
(199)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (3), je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje.
(200)
Na splošno so vzorčeni uvozniki v OP nabavljali blago predvsem v zadevni državi, pri čemer so na področju uvoza in nadaljnje prodaje keramične namizne in kuhinjske posode zaposlovali približno 350 ljudi. Uvažali so različne vrste izdelkov, od darilnih izdelkov iz porcelana in lončene posode z blagovnimi znamkami do preproste namizne posode za gospodinjstva. Raven sodelovanja teh uvoznikov je bila različna. Največja uvoznika iz vzorca, ki v velikem obsegu opravljata tudi dejavnosti na področju prodaje na drobno, na primer nista predložila vseh podatkov o dobičkonosnosti ter razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, pri čemer je eden od njiju celo prepovedal dostop do svojih računovodskih evidenc. Ti strani sta predložili samo transferne nakupne in/ali transferne prodajne cene. Zato kljub večkratnim zahtevam niso bile predložene ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti višino bruto in neto marže, ki se uporablja za vse zadevne izdelke, vključene v vzorec.
(201)
Poleg tega so bili podatki, ki sta jih predložila vzorčena uvoznika/prodajalca na drobno, prav tako v marsičem pomanjkljivi, zato ni bila možna ocena bruto in neto stopnje dobička prodajalcev zadevnega proizvoda na drobno. Zato na podlagi sodelovanja uvoznikov, vključenih v vzorec, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi se lahko oskrbovalna veriga EU prilagodila predlagani protidampinški dajatvi in posledično, kako bi te dajatve vplivale na maloprodajno ceno in s tem na potrošnike.
(202)
Prvič, velika večina uvoznikov, ki so odgovorili na vprašanja o vzorčenju, namenjena uvoznikom, je navedla, da je bruto razlika med nakupno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji med 50 % in 200 %. Preverjeni podatki samih uvoznikov, vključenih v vzorec, potrjujejo, da so te bruto razlike reprezentativne. Drugič, iz javno dostopne dokumentacije je razvidno, da bi bila oskrbovalna veriga v Uniji (tj. uvozniki in nadaljnje poti) povsem zmožna sprejeti predlagano stopnjo protidampinške dajatve, ne da bi bilo ogroženo uspešno delovanje zadevnih gospodarskih subjektov. Kot je bilo nedavno objavljeno (10), se kitajski keramični lončki, ki jih distributerji iz EU kupijo za 0,70 USD, v EU na drobno prodajo za 3,50 USD, tj. z več kot 150-odstotnim pribitkom distributerja/prodajalca na drobno. V takih okoliščinah bi predlagana protidampinška dajatev za večino uvoza pomenila dodatno dajatev v višini 0,16 EUR (in 0,36 EUR za nesodelujoče proizvajalce) za oskrbovalno verigo EU, pri čemer bi bruto marža za ta proizvod na splošno znašala 2,08 EUR. Poleg tega razmerja med cenami CIF meja EU in potrošniškimi cenami na podlagi tržne raziskave CBI iz leta 2009 o „namizni in kuhinjski posodi ter drugih gospodinjskih trgih“ iz uvodne izjave (112) znašajo med 2,6 in 5,3 (11). Nazadnje, vzorčeni uvozniki/prodajalci na drobno niso nikoli navedli, da bodo keramično namizno in kuhinjsko posodo v primeru uvedbe protidampinških dajatev izločili iz uvoza ali prodaje.
(203)
Ob upoštevanju navedenega in ker v zadevni preiskavi do zdaj niso bile pridobljene nobene druge zanesljive informacije, se začasno šteje, da bi se lahko distribucijska veriga na splošno, vključno z uvozniki, verjetno brez večjih težav prilagodila predlaganim ravnem zvišanja cen CIF, pri čemer se cene za potrošnika verjetno ne bi povečale. Vendar se vse zainteresirane strani ponovno izrecno poziva, da v zvezi s tem predložijo dodatne, celovite in preverljive podatke, kar bi omogočilo nadaljnjo analizo učinka ukrepov na oskrbovalno verigo in sčasoma, v naslednji fazi tega postopka, na potrošnike.
(204)
Pripombe o interesu Unije je predložilo več kot 20 nevzorčenih uvoznikov, predvsem mala podjetja, združenje za evropsko in mednarodno trgovino, švedsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno, nizozemsko združenje uvoznikov iz Daljnega vzhoda ter združenje in mreža uvoznikov s sedežem v Nemčiji. Uvoznike je skrbelo, da bi ukrepi povzročili zvišanje uvoznih cen in (delni) upad poslovanja ter bi zato negativno vplivali na uvoznike na splošno, med drugim z vidika marž in dobičkonosnosti. Navedenih trditev na podlagi sklepov iz naslednje uvodne izjave ter uvodne izjave (202) ni bilo mogoče sprejeti.
(205)
Več uvoznikov je trdilo, da bi bilo v primeru uvedbe ukrepov pri uvoznikih izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo pri proizvajalcih Unije. Vendar temu nasprotujejo druge pripombe uvoznikov, ki so navedli, da bi lahko keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila) ali da bi bili pripravljeni več keramičnih predmetov naročiti v Uniji.
(206)
Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na uvoznike zaradi visokih stroškov v zvezi s ponovnim pridobivanjem virov in upravnih stroškov v primeru iskanja nadomestnih možnosti za kitajski uvoz. Združenje za evropsko in mednarodno trgovino je poudarilo, da je težko menjati dobavitelje, ker so uvozniki vanje veliko vložili. Vendar se zdi, da to ni glavni pomislek nekaterih uvoznikov, ki dajejo prednost možnosti menjave virov oskrbe. Poleg tega dejstvo, da se ponujeni izdelki in potrošnja Unije spreminjata glede na modne smernice, kaže na to, da so stroški razvoja novih izdelkov (pri novih dobaviteljih) neločljivo povezani s tem sektorjem.
(207)
Več nevzorčenih uvoznikov je trdilo, da tovarn Unije proizvodnja izdelkov z drugo blagovno znamko ne zanima. Vendar je to v nasprotju z rezultati preiskave glede vzorčenih proizvajalcev Unije (ki so pokazali, da ti proizvajalci proizvajajo blago z blagovno znamko za tretje osebe), pripombo drugega uvoznika in dejstvom, da več uvoznikov, ki izdelke prodajajo pod svojo blagovno znamko, del svojega izbora naroči v Uniji.
(208)
Eden od nevzorčenih uvoznikov svojih zamisli za proizvodnjo, oblikovanja izdelka in razvoja v podjetju ni bil pripravljen razkriti nekaterim konkurenčnim proizvajalcem keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Vendar preiskava ni pokazala, da je to splošen pomislek uvoznikov. Upoštevati je treba, da je bil zadevni uvoznik v pravnih sporih z nekaterimi nemškimi proizvajalci in bi bil ta del njegove zbirke izdelkov neposredno konkurenčen zbirkam izdelkov proizvajalcev Unije.
(209)
Nekateri uvozniki so navedli, da pri proizvajalcih Unije ne morejo naročati zaradi višjih stroškov, premajhnih zmogljivosti za proizvodnjo obrtnih izdelkov, nezmožnosti ponudbe majhnih proizvodnih serij, neprilagodljivosti, preslabe organizacije za ustrezno sodelovanje z velikimi prodajalci na drobno, ki ponujajo veliko izdelkov, in/ali neobstoječih proizvodnih postopkov, kakovosti, vrst okrasja ali oblik. Te strani so navedle, da so težave največje na področju obrti in predmetov, namenjenih promociji (npr. lončenine), nekaterih izdelkov z blagovno znamko, ki se prodajajo pod licenco, proizvodnje nekaterih registriranih uporabnih modelov in posebnih dodatnih predmetov ali predmetov za gostinstvo (npr. porcelanskih predmetov z veliko prostornino). Nekateri so navedli, da je uvoz iz Kitajske njihova edina možnost. Vendar je preiskava pokazala, da večina proizvajalcev, ki so se javili, keramično namizno posodo in/ali kuhinjsko posodo v zelo različnem obsegu in različne kakovosti naroča pri več virih, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega proizvajalci Unije ponujajo velik razpon izdelkov in imajo proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije.
(210)
Skratka, skleniti je mogoče, da bi lahko imela uvedba ukrepov negativen učinek na finančno stanje nekaterih uvoznikov. Vendar se v povprečju ne pričakuje, da bo ta negativni učinek pomembno finančno vplival na splošno stanje uvoznikov. Na splošno se pričakuje, da lahko uvozniki (delno) podprejo zvišanje cen in/ali (delno) prenesejo dajatve na stranke (tj. prodajalce na debelo, distributerje, prodajalce na drobno), zlasti ker dajatve vplivajo na pomemben vir na trgu. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvod predstavlja zelo majhen delež celotnega poslovanja uvoznikov, ki so se javili in so hkrati prodajalci na drobno. Informacije, ki so jih predložile te strani, niso omogočale prave količinske opredelitve obsega, v katerem bi se lahko te strani prilagodile zvišanju nakupne cene zaradi predlagane stopnje dajatve, vendar, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (202) in (203), do zdaj zbrane informacije ne kažejo, da tega ne bi mogle storiti.
(211)
Zato se začasno sklene, da uvedba predlaganih ravni ukrepov bistveno ne vpliva negativno na stanje nepovezanih uvoznikov zadevnega proizvoda.
4. Interes drugih gospodarskih sektorjev
(212)
Več uvoznikov je trdilo, da bi uvedba kakršnih koli ukrepov verjetno negativno vplivala na poslovne partnerje uvoznikov, od podjetij za končno obdelavo in okraševanje do prodajalcev na debelo, distributerjev ali prodajalcev na drobno. V zvezi s tem so navedli, da bi bilo lahko zaradi uvedbe ukrepov v njihovih „satelitskih podjetjih“, na primer na področju oblikovanja ali logistike, izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo/ustvarilo v industriji Unije. Nekateri uvozniki so trdili tudi, da bi pomanjkanje izdelkov neposredno vplivalo tudi na sektor darilnih predmetov, oglaševalsko industrijo, hotelirstvo in gostinstvo, gostinske storitve za skupine in poslovne potrošnike. To bi v kratkem obdobju povzročilo povečanje cenovne konkurence na ravni velikih diskontnih prodajaln. Negativno bi vplivalo tudi na institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, na primer negovalne ustanove. Poleg tega so nekatere strani navedle, da bi zaradi protidampinških ukrepov prišlo do pomanjkanja surovin za umetniško in ustvarjalno delo, kot ga opravljajo umetniki, ki slikajo na porcelan, ali obrtne delavnice.
(213)
Ugotovljeno je bilo, da so vse te trditve neutemeljene. Na eni strani se zdi, da ti uvozniki v svojih izjavah temu nasprotujejo, ker v pripombah predlagajo, da bi keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila), pri čemer bi se v vsakem primeru obrnili na svoje zgoraj navedene običajne poslovne partnerje. Poleg tega je mogoče pričakovati, da bodo imela „satelitska podjetja“ korist od uvedbe ukrepov. Na drugi strani pri preiskavi ni bilo mogoče skleniti, da bi prišlo do pomanjkanja izdelkov, če bi uvoz s Kitajske konkuriral po nedampiških cenah. Ukrepi so načrtovani tako, da se v skladu s pričakovanji vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje keramične namizne in kuhinjske posode, ne da bi se neupravičeno omejeval uvoz iz zadevne države. Predlagano povečanje cenovne konkurence bi se lahko obravnavalo tudi kot pozitivno, na primer za institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, kot so negovalne ustanove.
(214)
Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na sektorja prodaje na debelo in prodaje na drobno na Švedskem. Po ocenah tega združenja se bo zaposlenost zmanjšala za 2-3 % (za več pri mladih), uvoz pa za 20 %. Vendar se predlagani vpliv zdi pretiran. V zvezi s tem je treba poudariti, da noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v celoti izključil izdelek iz razpona izdelkov. Napovedi na področju delovnih mest v primeru uvedbe ukrepov, ki jih je navedel eden od uvoznikov, so v osnovi enake kot napovedi v primeru neuvedbe ukrepov.
(215)
CCCLA je izpostavila dansko študijo, v skladu s katero vsak euro, ki ga proizvajalci Unije pridobijo zaradi trgovinske zaščite, pomeni do 60-krat višji strošek za družbe uporabnice v Uniji. Vendar je ta izjava zelo splošna, ni neposredno povezana s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.
(216)
Ponudnik posebnih promocijskih dejavnosti za večje trgovce na drobno po svetu je navedel, da zaradi promocij na področju prodaje na drobno, ki trajajo nekaj mesecev, za poslovanje potrebuje velike količine izdelkov v kratkem času. Ta stran, ki približno dve tretjini proizvodov pridobi iz Azije, predvsem s Kitajske, meni, da z uvedbo večje dajatve v prihodnosti ne bi več mogla prodajati izdelkov po promocijskih cenah. Priznati je treba, da lahko protidampinške dajatve negativno vplivajo na tovrstno poslovanje. Vendar dajatve niso namenjene izključitvi kitajskega blaga s trga. Poleg tega so proizvajalci Unije v zadnjih treh letih pokrili 33 % povpraševanja, ki je po mnenju te strani spremenljivo.
(217)
V tej začasni fazi se zato sklene, da so koristi, ki bi se dosegle s preprečevanjem škode z uvedbo začasnih ukrepov na področju uvoza zadevnega izdelka med nadaljnjo preiskavo, večje od morebitnih negativnih učinkov na nekatere druge gospodarske sektorje.
5. Interes potrošnikov (gospodinjstev)
(218)
Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih kupcev, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb.
(219)
Vendar se ob upoštevanju javno dostopnih podatkov iz uvodne izjave (202) začasno sklene, da se bo oskrbovalna veriga prilagodila ukrepom v zvezi s predlagano stopnjo dajatev, zato se potrošniške cene na ravni prodaje na drobno ne bodo zvišale.
(220)
CCCLA in več strani, ki zastopajo interese uvoznikov in prodajalcev na drobno, navajajo, da bo v primeru uvedbe protidampinških ukrepov največja škoda povzročena potrošnikom EU. Potrošniki z nizkimi dohodki, ki bi v Uniji predstavljali največji delež potrošnikov, se bodo v času nestabilnega gospodarstva EU soočili z manjšo izbiro in višjimi cenami brez dodane vrednosti. Za ceno tega izdelka naj bi veljala psihološka meja, ob preseganju katere potrošniki izdelka ne bi več kupovali. Nekatere vrste izdelkov bi izginile s trga ali bi jih nadomestili drugi materiali, na primer plastika, melamin, kovina ali les. Ti izdelki bi bili na splošno okolju manj prijazni. Navedeno je bilo tudi, da bo izbira omejena, ker bo zadevni uvoz, ki zadosti več kot 60 % povpraševanja, izključen iz trga Unije, hkrati pa se bodo cene zvišale zaradi pomanjkanja ponudbe. Podobno so nekatere strani trdile, da potrošniki nakupujejo v bližini doma, vendar pa proizvajalci Unije ne morejo ponujati nizkocenovnih izdelkov v trgovinah za lokalno oskrbo in tega niso pripravljeni storiti. Nemški proizvajalci lahko ponudijo večje standardne količine po nizki ceni, vendar to ne bo zadostilo potrebam trga Unije, ki zahteva raznolikost, prilagojeno spremembam na področju modnih smernic in trendov. V nekaterih pripombah je poudarjeno, da bodo ob ohranitvi kitajskega uvoza na trgu Unije uvožene količine precej manjše, cene pa precej višje, predvsem zaradi višjih plač na Kitajskem in dodatnih dajatev. Navedeno je bilo tudi, da nove generacije ne bodo razumele kulture, povezane s tem izdelkom, če cena izdelka ne bo sprejemljiva.
(221)
Kar zadeva zahtevke v zvezi z bolj omejeno izbiro, se upošteva, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da industrija Unije ponuja zelo velik razpon izdelkov, namenjenih različnim tržnim segmentom in distribucijskim potem. Pričakuje se, da bo industrija Unije na podlagi ukrepov izkoristila vse svoje možnosti in s svojimi izdelki dodatno povečala ponudbo na trgu. Poleg tega noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov morda razmislil o popolni izključitvi izdelka iz razpona izdelkov.
(222)
Cilj preiskave na področju zahtevkov v zvezi z višjimi cenami je vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in ne izključiti kitajsko blago s trga. Objektivno ni bi bilo mogoče določiti cenovnih omejitev za takšne izdelke, ob preseganju katerih potrošniki izdelkov ne bi več kupovali. Poleg tega se na splošno ne pričakuje, da bi lahko uvozniki zvišanje cen kratkoročno prenesli na potrošnike, ker so njihove cene pogosto najmanj za obdobje enega leta določene v ceniku. Pomembneje je, da uporabniki in potrošniki ob upoštevanju stopnje ukrepov ter velike razlike med uvozno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji verjetno ne bodo plačevali znatno višjih cen, pri čemer se dajatev izračuna na podlagi uvozne cene CIF, maloprodajne cene pa so večkratnik uvozne cene. Zato bo dajatve najverjetneje pokrila oskrbovalna veriga od uvoznika do končnega potrošnika. Morebitna zvišanja cen bodo majhna in ne bodo vplivala na izbiro potrošnika. Ne pričakuje se, da bi nove generacije zaradi protidampinških ukrepov prenehale kupovati keramično namizno in kuhinjsko posodo. Upoštevati je treba tudi, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da lahko industrija Unije zagotovi konkurenčne cene.
(223)
Ni bilo mogoče skleniti, da bi ukrepi pomembno vplivali na materiale, ki se uporabljajo za kuhinjsko in namizno posodo. Vrsta materiala ni vedno najpomembnejši dejavnik pri izbiri na primer keramičnih darilnih izdelkov. Vendar je jasno, da materialov ni mogoče vedno zamenjati: zakonodaja Unije v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, na primer določa nekatere zahteve za takšne materiale. Poudariti je treba tudi, da dobro uveljavljen uvoznik, ki je tudi prodajalec na drobno, meni, da bodo ljudje pri jedi še naprej raje uporabljali keramične krožnike kot krožnike iz drugih materialov, pri čemer je v skladu s tem prilagodil svoje načrte za širitev.
(224)
Zahtevkov v zvezi s težavami pri oskrbi ni mogoče sprejeti, ker na eni strani vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in pravičnih cen ne pomeni izključitve celotnega uvoza iz Kitajske. Nasprotno, pričakuje se, da bodo pravičnejše trgovinske razmere koristile vsem svetovnim akterjem. Na drugi strani je bilo ugotovljeno, da zmožnost industrije Unije, da trenutno lahko pokrije eno tretjino celotne potrošnje Unije, ne spremeni dejstva, da bi moral uvoz iz Kitajske vstopiti na trg Unije po nedampinških cenah. Uspešnost industrije Unije na področju izvoza in dejstvo, da ta industrija v obravnavanem obdobju ni uporabila vseh svojih zmogljivosti, kažeta, da bi lahko proizvajalci Unije dejansko povečali prodajo na trgu Unije, če bi bil dampinški uvoz izključen. Kitajska nenazadnje ni edini vir uvoza v Unijo.
(225)
Danska študija, ki jo navaja CCCLA, in švedska raziskava, na katero se sklicuje švedsko združenje, sta pokazali, da protidampinški ukrepi na splošno v stroškovnem smislu pomembno vplivajo na potrošnike. Vendar so te izjave zelo splošne, niso neposredno povezane s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.
(226)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi pomembno vplivala na potrošnike, kot so gospodinjstva.
6. Sklep o interesu Unije
(227)
Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske.
(228)
Na ta sklep ne morejo vplivati pomisleki, ki ji je predložilo več strani, in sicer, da so protidampinške dajatve na splošno kompromis za njihova prizadevanja za prenos nekaterih vrednot Unije v neevropske države, na primer na področju izboljšanja socialnega standarda dobaviteljev, dela otrok ali programov za okolje in splošni razvoj. Ta vprašanja ne morejo ogroziti cilja vzpostavitve odprte in pravične trgovine prek zaščite proizvodnje Unije pred izkrivljanji mednarodne trgovine, na primer dampingom, z instrumenti trgovinske zaščite v skladu z zakonodajo EU in pravili STO.
(229)
Kljub navedenemu bo morda treba to uvodno oceno dodatno skrbno analizirati po predložitvi pripomb zainteresiranih strani.
G. ZAČASNI PROTIDAMPNŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(230)
Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(231)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(232)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija v zadevnem sektorju razumno ustvarila pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (135), se lahko stopnja dobička, ki znaša 6 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla brez dampinškega uvoza.
(233)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da je bil od cene franko tovarna odštet dejanski dobiček, tako izračunani prodajni ceni na pragu dobička industrije Unije pa je bila prišteta navedena 6-odstotna stopnja dobička.
(234)
Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne skupne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(235)
Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(236)
Na podlagi navedenega so stopnje protidampinških dajatev v tem primeru določene na ravni stopenj dampinga.
(237)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s subjekti, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“).
(238)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje ali izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Po potrebi bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.
(239)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(240)
Ena stran je zahtevala, da se morebitni ukrepi sprejmejo v obliki najnižje cene. Zadevna stran je navedla, da bi dajatve ad valorem prizadele predvsem potrošnike, ki kupujejo visoko kakovostne in zelo težke uvožene izdelke. Vendar je bilo pri preiskavi ob upoštevanju razpona predmetov, ki spadajo v obseg izdelka, ugotovljeno, da ne bi bili primernejši ukrepi v nobeni drugi obliki.
(241)
Na podlagi navedenega so ugotovljene stopnje dampinga in škode ter stopnje začasnih dajatev naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja začasne dajatve
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
44,8 %
23 %
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Vse druge družbe
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. KONČNA DOLOČBA
(242)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode, razen keramičnih nožev, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 in 6912009010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
B353
Družbe iz Priloge I
26,6 %
B354
Vse druge družbe
58,8 %
B999
3. Uporaba začasnih protidampinških stopenj dajatev, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. novembra 2012