РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1342/2013
z dne 12. decembra 2013
o razveljavitvi protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 9(2) in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, Turčije, Tajske in Češke. Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“.
(2)
Komisija je avgusta 2001 sprejela ponudbo za cenovno zavezo s strani ruskih proizvajalcev (JSC Severstal-Metiz). Ta sporazum o zavezi je bil razveljavljen oktobra leta 2007 (3), saj se je štelo, da ga ni mogoče izvajati zaradi težav pri ustrezni razvrstitvi številnih vrst izdelka, ki ga je izvažala družba.
(3)
Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1279/2007 (4) ohranil prvotne ukrepe za Rusko federacijo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Uredba (ES) št. 1279/2007 je tudi ukinila ukrepe glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Turčije in Tajske.
(4)
Trenutno (5) so v veljavi tudi ukrepi za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine in Ljudske republike Kitajske, ki so bili razširjeni na uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje.
2. Zahtevek za pregled
(5)
Komisija je 27. oktobra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (6) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.
(6)
Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil Povezovalni odbor za industrijo jeklenih vrvi (v nadaljnjem besedilu: Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries - „EWRIS“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije (v nadaljnjem besedilu: IU).
3. Preiskava
3.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(7)
Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
3.2 Strani, ki jih postopek zadeva
(8)
Komisija je uradno seznanila njej znane proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in uporabnike, kot tudi vložnika in organe države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(9)
Glede na potencialno veliko število proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji, vključenih v to preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku prvotno predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Ruske federacije pozvani, da se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(10)
Glede na to, da sta na poziv odgovorila le dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, ki sta predložila informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazila pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje za proizvajalce izvoznike ne uporabi.
(11)
Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije in pozvala zainteresirane strani, da ji posredujejo svoje pripombe v roku, ki je določen v obvestilu o začetku. Začasni vzorec je sestavljalo pet proizvajalcev Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji.
(12)
Ker ni bila vložena nobena pripomba, so bile predlagane družbe izbrane v končni vzorec, zainteresirane strani pa so bile o tem ustrezno obveščene. Vendar se je en dokončno izbrani proizvajalec kasneje izločil iz vzorca. Komisija se je zato odločila, da zmanjša vzorec na štiri preostale družbe, za katere je bilo ugotovljeno, da še vedno predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje (29,3 %) in prodaje (20,9 %) podobnega izdelka v Uniji.
(13)
Čeprav je bilo vzorčenje nepovezanih uvoznikov predvideno v obvestilu o začetku, se na vabilo ni javil noben nepovezan uvoznik ali uporabnik. Zato se vzorčenje za nepovezane uvoznike ni uporabilo.
(14)
Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, dvema proizvajalcema izvoznikoma iz Ruske federacije ter povezanemu uvozniku.
3.3 Izpolnjeni vprašalniki
(15)
Izpolnjene vprašalnike so vrnili štirje vzorčeni proizvajalci Unije, povezani uvoznik in proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije.
(16)
Čeprav sta se prvotno javila dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, je le eden predložil odgovor na vprašalnik in zanj se šteje, da sodeluje v preiskavi. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je edini lastnik hčerinske družbe s sedežem v Italiji, ki prav tako proizvaja železne ali jeklene vrvi in kable in zadevni izdelek uvaža iz Ruske federacije. Drugi proizvajalec izvoznik je predložil dokumentacijo ob začetku preiskave, vendar kljub pozivu, da predloži izpolnjen vprašalnik, tega ni storil. Zato se šteje, da drugi proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval.
3.4 Preveritveni obiski
(17)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija,
-
BRIDON International Ltd, Združeno kraljestvo,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Nemčija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalska;
(b)
proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
(c)
povezani uvoznik:
-
REDAELLI Tecna Spa, Italija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(18)
Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. železne ali jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot železne ali jeklene vrvi in kabli), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).
2. Podobni izdelek
(19)
Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka je potrdila, da imajo železne ali jeklene vrvi in kabli, proizvedeni v Ruski federaciji ter izvoženi v Unijo, in železne ali jeklene vrvi in kabli, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajajo v Uniji, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
1. Uvodne ugotovitve
(20)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
(21)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, vzorca proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji ni treba izbrati. Sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja 99 % izvoza zadevnega izdelka iz Ruske federacije v Unijo med OPP. Na tej podlagi se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka.
(22)
Glede na dejstvo, da druga dva znana proizvajalca iz Ruske federacije nista sodelovala v preiskavi, je bilo treba ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga utemeljiti z razpoložljivimi dejstvi, vključno s podatki Eurostata, ruskimi uradnimi statističnimi podatki in delnimi podatki, ki so bili pridobljeni s strani drugega proizvajalca.
2. Damping uvoza v OPP
(23)
V skladu z zahtevkom za pregled je bila domnevna povprečna stopnja dampinga za izvoz iz Ruske federacije v Unijo 130,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku (odstavek 4.1), je vložnik primerjal cene izvoza iz Ruske federacije v Unijo (na ravni franko tovarna) in domače cene v Ruski federaciji.
2.1 Normalna vrednost
(24)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za sodelujočega proizvajalca izvoznika določilo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam na ruskem domačem trgu reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja podobnega izdelka s strani sodelujočega proizvajalca izvoznika na domačem trgu v celoti reprezentativna.
(25)
Komisija je nato določila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(26)
Nato je preučila tudi, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavlja vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(27)
Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štelo, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.
(28)
Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.
2.2 Izvozna cena
(29)
V primerih, ko je sodelujoči ruski proizvajalec izvoznik izvažal na trg Unije in prodajal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
(30)
Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Za določitev zanesljive izvozne cene, so bile izvedene prilagoditve, ki upoštevajo vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo ter dobiček. Ob pomanjkanju podatkov neodvisnih uvoznikov glede stopnje dobička, nastalega med OPP, je bila uporabljena povprečna 5-odstotna stopnja dobička.
2.3 Primerjava
(31)
Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovanja.
(32)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov.
2.4 Stopnja dampinga
(33)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga, ki je za proizvajalca izvoznika znašal 4,7 %.
3. Razvoj uvoza ob morebitni razveljavitvi ukrepov
3.1 Uvodne ugotovitve
(34)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ruske federacije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov, proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v Ruski federaciji.
3.2 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Ruske federacije
(35)
Po podatkih Eurostata se je uvoz iz Ruske federacije v obravnavanem obdobju povečal z 2 005 ton leta 2009 na 2 343 ton v OPP, kar je približno 1 % potrošnje Unije v OPP in v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bil uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika izveden po dampinških cenah (4,7 %) kljub veljavnim protidampinškim ukrepom.
3.3 Privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav
(36)
Izvoz v Unijo je predstavljal 3 % celotne prodaje sodelujočega izvoznika, medtem ko je bila večina prodaje (85 %) opravljena na ruskem domačem trgu. Domači trg se je v obravnavanem obdobju povečal za 38 % (7) in lahko še naprej raste, če se bo BDP Ruske federacije še naprej povečeval, kot kažejo napovedi iz javno dostopnih virov, ki so specializirani za ekonomske analize. Poleg tega podatki, pridobljeni med preiskavo, kažejo, da sodelujoči izvoznik ne proizvaja vseh vrst zadevnega izdelka, zato je konkurenčni pritisk na proizvajalce Unije omejen. To verjetno velja tudi za druga dva proizvajalca glede na to, da ni dostopnih podatkov o naložbah v nove stroje, ki bi lahko na primer omogočali proizvodnjo zadevnega izdelka večjega premera. Poleg tega se zdi, da omejeni pritisk konkurence proizvajalcev izvoznikov iz Ruske federacije potrjuje tudi prisotnost proizvajalcev Unije na ruskem trgu. Glede na uradne ruske carinske statistične podatke je izvoz podobnega izdelka proizvajalcev Unije v Rusko federacijo predstavljal 30 % vsega uvoza podobnega izdelka na ruski trg v OPP, s čimer so proizvajalci Unije največji izvoznik na ruski trg.
(37)
V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da je napovedana rast BDP v Rusiji (približno 3 %) zgolj zmerna in ne bo omogočila nadaljnjega razvoja ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Posledično naj ruski trg ne bi zmogel absorbirati dodatnih količin podobnega izdelka. S tem v zvezi se upošteva, da je rast ruskega BDP v zadevnem obdobju, tj. od leta 2009 do konca OP, nižja od napovedane rasti za leto 2014 ter da je kljub temu zadoščala za rast trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov v Rusiji za 38 %. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(38)
Ista stran je opozorila tudi na nove vrste blaga, ki jih je pred kratkim razvil sodelujoči proizvajalec izvoznik (v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo s sedežem v Uniji), in trdila, da to potrjuje naložbe, ki jih je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju izvedel. To dejstvo pa kljub temu ne ovrže ugotovitve, da sodelujoči proizvajalec ni zmožen proizvajati vseh vrst vrvi (zlasti železnih ali jeklenih vrvi in kablov na trgu visokokakovostnih izdelkov). Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(39)
Privlačnost trga Unije je treba obravnavati tudi z vidika prevzemov nekaterih proizvajalcev Unije, ki so jih izvedli nekateri ruski proizvajalci izvozniki. Dva ruska proizvajalca imata trenutno v lasti hčerinske družbe s sedežem v Uniji. Preveritveni obisk na sedežu hčerinske družbe sodelujočega izvoznika s sedežem v EU je pokazal, da je bila prodaja izvedena predvsem na evropskem trgu in da je bila povezana prodaja med sodelujočim proizvajalcem in hčerinskim podjetjem v OPP še naprej omejena.
(40)
Na podlagi podatkov sodelujočega izvoznika je treba opozoriti, da je obseg izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v tretje države štirikrat presegel obseg izvoza v Unijo v OPP. Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene sodelujočega proizvajalca izvoznika za izvoz v tretje države v povprečju nižje od domačih prodajnih cen v Ruski federaciji, vendar so v povprečju višje od izvoznih cen za izvoz na trg Unije. Na podlagi tega se sklepa, da je izvozna prodaja na trge tretjih držav privlačnejša kot na trg Unije. V povezavi s tem se upošteva tudi že precej prej vzpostavljene prodajne poti s trgi Skupnosti neodvisnih držav (v nadaljnjem besedilu: SND).
(41)
V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da so bile izvozne cene za ruske proizvajalce na tretjih trgih v resnici nižje od izvoznih cen za Unijo. Navedena je bila primerjava med povprečnimi izvoznimi cenami v Ukrajino in v nekatere evropske države, ki naj bi temeljila na ruskih carinskih statističnih podatkih. Izvirni podatki, na katerih je bila izvedena primerjava, niso bili priloženi. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je primerjava cenovnih razlik med ruskimi izvoznimi cenami za izvoz v Unijo in tistimi za izvoz na trge tretjih držav temeljila na preverjenih podatkih iz vprašalnika sodelujočega proizvajalca izvoznika. Ta primerjava cen je bila izvedena na ravni franko tovarna in je upoštevala razlike med vrstami proizvodov in ravnjo trgovanja. Povprečna cena, ki jo je predložil vložnik, ne odraža kompleksnosti cenovnih komponent in razponov na trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov, ki izhaja iz števila različnih izdelkov in različnih ravni trgovanja. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(42)
Ista stran je trdila, da raven obsega izvoza industrije Unije v Rusko federacijo v tem primeru ni bistvena, ter opozorila na povečan uvoz iz Ljudske republike Kitajske v Rusko federacijo, ki bi ga bilo potrebno upoštevati pri analizi, saj predstavlja konkurenčno nevarnost za prisotnost ruskih proizvajalcev na ruskem trgu in trgih SND. Dejstvo, da proizvajalci Unije ostajajo vodilni izvozniki na ruski trg, na tem mestu ni relevantno, saj med drugim potrjuje dejstvo, da ruski proizvajalci ne morejo proizvajati vseh vrst železnih ali jeklenih vrvi in kablov, za katere na ruskem trgu obstaja povpraševanje. Glede kitajskega izvoza v Rusko federacijo je treba upoštevati, da ta raste vzporedno s hitro rastjo povpraševanja na ruskem trgu. Podatki glede ravni cen kitajskega izvoza v Rusko federacijo in na trge SND ali značilnosti uvoženega izdelka v preiskavi, ki bi omogočili nadaljnjo analizo, niso bili posredovani. Končno je treba opozoriti, da so ruski proizvajalci glede na ruske carinske statistične podatke v OPP še vedno vodilni proizvajalci na domačem trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov ter da je celoten uvoz na ta trg predstavljal le približno 15 % ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
3.4 Proizvodna zmogljivost in presežna zmogljivost, ki sta na voljo za izvoz v Ruski federaciji
(43)
Glede na zahtevek za pregled je proizvodna zmogljivost ruskih proizvajalcev izvoznika znašala 115 000 ton. Med preiskavo je vložnik v ponovni oceni navedel, da je ruska proizvodna zmogljivost med 220 000 in 250 000 tonami, vendar navedb ni podprl z dokazi. Raven proizvodne zmogljivosti vseh ruskih proizvajalcev zadevnega izdelka je bila določena na približno 158 000 ton na podlagi preverjenih podatkov sodelujočega izvoznika, podatkov, ki jih je predložil drugi znani proizvajalec, in podatkov iz zahtevka o tretjem proizvajalca. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je proizvodna zmogljivost sodelujočega proizvajalca izvoznika v tem obdobju doživela strukturne prilagoditve, zaradi česar je bil en proizvodni obrat zaprt.
(44)
V odzivu na končno razkritje je ena stran trdila, da so bili nekateri stroji iz zaprte proizvodne delavnice premeščeni v drug proizvodni obrat sodelujočega proizvajalca. Vendar dokazi, ki bi podprli to trditev, niso bili priloženi. V zvezi s tem se potrdi, da podatki, zbrani med preiskavo, dokazujejo, da je sodelujoči proizvajalec v obravnavanem obdobju izvajal strukturne prilagoditve, ki so vključevale razrez nekaterih strojev na vseh treh lokacijah proizvodnje in zaprtje enega proizvodnega obrata. Hkrati ni mogoče izključiti, da so bili nekateri stroji iz zaprtih proizvodnih obratov premeščeni v preostale obrate. V nobenem primeru pa to dejstvo ne spreminja ocene proizvodne zmogljivosti tega proizvajalca ali Rusije v celoti, glede česar stranka ni ugovarjala. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(45)
V pomanjkanju natančnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti tretjega proizvajalca se je na podlagi podatkov preostalih dveh proizvajalcev domnevalo, da je bila izkoriščenost zmogljivosti tretjega proizvajalca enaka izkoriščenosti zmogljivosti drugih dveh proizvajalcev, tj. 90 % v OPP. Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da je celotna neizkoriščena zmogljivost v Ruski federaciji znašala približno 17 000 ton. To je ustrezalo približno 8 % potrošnje Unije v OPP.
3.5 Zaključek
(46)
Na podlagi ugotovitev je mogoče skleniti, da pri izvozu iz Ruske federacije med OPP še obstaja damping in da bi se na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.
(47)
Vendar je treba izpostaviti naslednje točke. Prvič, obstoječo omejeno neizkoriščeno zmogljivost v Ruski federaciji bi lahko absorbiralo hitro naraščajoče povpraševanje na domačem trgu. Drugič, ruski proizvajalci nimajo zmogljivosti za proizvodnjo vseh vrst vrvi, zato je njihov konkurenčni pritisk na trgu Unije omejen. Tretjič, dva od treh znanih proizvajalcev izvoznikov v celoti nadzirata svoji hčerinski družbi v Uniji, ki proizvajata podobni izdelek. Na podlagi informacij, ki jih je posredovala hčerinska družba sodelujočega proizvajalca izvoznika, je razvidno, da se podobni izdelek, ki ga proizvaja hčerinska družba, prodaja predvsem na trgu Unije, medtem ko proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja svoj podobni izdelek večinoma za ruski trg. Poleg tega imajo ruski proizvajalci izvozniki močne komercialne povezave s trgi tretjih držav, zlasti trgi SND, ki so zanje privlačnejši, saj so cene, zaračunane na teh trgih, v povprečju višje kot cene, zaračunane v Uniji. Glede na to je bilo sklenjeno, da se uvoz zadevnega izdelka iz Ruske federacije v primeru izteka ukrepov verjetno ne bi občutno povečal.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(48)
Železne ali jeklene vrvi in kable je v OPP proizvajalo več kot trideset proizvajalcev Unije. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(49)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter obseg dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi podatkov, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev in Eurostata, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih vložnika,
-
analiza mikroekonomskih elementov (tj. zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij, ki so bile preverjene.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja unije
(50)
Potrošnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 8 %, in sicer s 195 426 ton na 211 380 ton.
2009
2010
2011
OPP
Potrošnja Unije (v tonah)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeks
100
106
109
108
2. Trenutni uvoz iz Ruske federacije
2.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Ruske federacije
(51)
Glede na podatke Eurostata se je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije med letom 2009 in OPP povečal z 2 005 ton na 2 343 ton. Kljub povečanju pa je obseg uvoza iz Ruske federacije nižji kot v zadnji preiskavi, ko je obseg uvoza znašal 2 908 ton za leto 2005 in 3 323 ton za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 (zadnji OPP). Poleg tega uvoz iz Rusije od konca OPP kaže padajoč trend (20 % zmanjšanje).
(52)
Tržni delež ruskega uvoza je znašal 1,03 % v letu 2009 in 1,11 % v OPP.
(53)
Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 12 %.
2009
2010
2011
OPP
Uvoz (v tonah)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeks
100
110
127
117
Tržni delež
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeks
100
103
116
108
Cena uvoza
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeks
100
103
111
112
2.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(54)
Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ruskega proizvajalca brez protidampinške dajatve, pri čemer je bilo ugotovljeno, da sega od 54,7 % do 69,0 %, odvisno od vrste izdelka, s tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen 63,4 %. Glede na majhen obseg uvoza iz Ruske federacije in številne različne vrste železnih ali jeklenih vrvi in kablov je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen mogoče določiti zgolj na podlagi zelo malo identičnih vrst izdelkov z majhnim obsegom (19,9 ton). Zato se šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja cen zgolj indikativna.
3. Uvoz iz drugih držav
3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz drugih držav
(55)
Uvoz iz drugih držav razen Ruske federacije se je v obravnavanem obdobju povečal za 10,6 %, kar je več od povečanja potrošnje na trgu Unije (+ 8 %). Kljub temu, da so druge države, z izjemo Ruske federacije, povečale tržni delež v Uniji, se lahko šteje, da so ti deleži stabilni.
(56)
Glavne države izvoznice med OPP so bile Južna Koreja s 16 % tržnim deležem, sledile so LRK (1,78 %), Tajska (približno 1,65 %) in Ruska federacija (1,11 %, glej zgoraj), medtem ko je tržni delež industrije Unije znašal skoraj 60 %.
Države/Uvoz (v tonah)
2009
2010
2011
OPP
Južna Koreja
32 027
23 926
28 906
34 798
Kitajska
5 797
4 067
5 174
3 765
Tajska
3 673
3 815
5 348
3 499
Druge države
34 938
38 974
39 376
42 444
Vmesna vsota
(razen Ruske federacije)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusija
2 005
2 197
2 548
2 343
Uvoz skupaj
(vključno z uvozom iz Ruske federacije)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(57)
Skupne povprečne cene uvoza podobnega izdelka iz drugih držav so ostale stabilne in nespremenjene v obravnavanem obdobju in so bile nelojalno nižje od cen industrije Unije v povprečju za 57 %.
4. Položaj industrije Unije
(58)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
4.1 Uvodne ugotovitve
(59)
Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije (IU), (makroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49), in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije (mikroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49).
(a) Proizvodnja
(60)
Proizvodnja IU se je povečala za 6 % med letom 2009 in OPP, tj. z 214 475 ton na 228 368 ton. V okviru povečane potrošnje (+ 8 %), kot je navedeno v uvodni izjavi 52, je industrija Unije obseg svoje proizvodnje povečala za 6 %.
IU
2009
2010
2011
OPP
Obseg proizvodnje (v tonah)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeks
100
104
105
106
(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(61)
Povečana potrošnja v Uniji (+ 8 %) je sprožila tudi povečanje obsega proizvodnje industrije Unije za 6 %.
IU
2009
2010
2011
OPP
Zmogljivost
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeks
100
106
105
106
Izkoriščenost zmogljivosti
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeks
100
98
100
101
(c) Obseg prodaje
(62)
Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 7 %.
IU
2009
2010
2011
OPP
Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeks
100
114
112
107
(d) Tržni delež
(63)
IU je v obravnavanem obdobju uspelo ohraniti relativno stabilen tržni delež, tj. 60 % leta 2009 in 59 % v OPP.
IU
2009
2010
2011
OPP
Tržni delež
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeks
100
108
102
98
(e) Rast
(64)
Med letom 2009 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 8 %, se je tudi obseg prodaje IU povečal za 7 %. Ne glede na to, da se je tržni delež industrije Unije rahlo zmanjšal, se lahko šteje, da je stabilen, medtem ko se je uvoz iz Ruske federacije rahlo povečal.
(f) Zaposlenost
(65)
Medtem ko podatki vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju kažejo 5-odstotno povečanje zaposlenosti, je ta po podatkih vložnika na ravni celotne IU drugačna, saj kaže negativen trend, in sicer 6-odstotno zmanjšanje med letom 2009 in OPP.
IU
2009
2010
2011
OPP
Zaposlenost
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeks
100
100
98
94
(g) Višina stopnje dampinga
(66)
Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU (4,7 %), glede na nizek celoten obseg uvoza iz Ruske federacije in sorazmerno nizke stopnje dampinga, ni mogoče šteti za bistvenega.
(h) Zaloge
(67)
Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2009 in OPP zmanjšala.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Končne zaloge (v tonah)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeks
100
87
84
89
(i) Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(68)
Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 8 % med letom 2009 in OPP. Tak razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspelo prenesti povečanje proizvodnih stroškov (za 8 %) na uporabnike. Povezan je tudi s postopnim prehodom IU na proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov večjega premera in s povečanjem proizvodnje vrvi za posebne namene.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeks
100
101
105
108
(j) Plače
(69)
Med letom 2009 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa povečala za 20 % v obravnavanem obdobju. Po prestrukturiranju nekaterih vzorčenih družb se je povečal delež belih ovratnikov v primerjavi s fizičnimi delavci v obravnavanem obdobju, kar se je odrazilo v višjih povprečnih stroških plače na zaposlenega.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeks
100
107
115
120
(k) Produktivnost
(70)
Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polnega delovnega časa, porabljenega na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2010 zmanjšala, preden se je leta 2011 in v OPP povečala.
IU
2009
2010
2011
OPP
Produktivnost
58
52
53
55
Indeks
100
88
90
94
(l) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala
(71)
Naložbe v proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov so se v obravnavanem obdobju povečale za 271 %, bile so znatne in so v OPP znašale skoraj 16 milijonov EUR. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso imeli težav pri zbiranju kapitala. Poleg tega je bilo možno velik del naložb financirati iz lastnih denarnih tokov.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Naložbe (v 1 000 EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeks
100
103
217
271
(m) Dobičkonosnost na trgu Unije
(72)
Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2009 in OPP je bil kljub padcu glede na leto 2009 bistveno nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Dobičkonosnost na trgu Unije
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeks
100
68
72
72
(n) Donosnost naložb
(73)
Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti na področju železnih ali jeklenih vrvi in kablov v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezanih s proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub zmanjšanju je ta delež še vedno precej visok.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Donosnost naložb
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeks
100
62
66
61
(o) Denarni tok
(74)
Likvidnostni položaj je na splošno še vedno zelo pozitiven, kljub nekaterim poslabšanjem med letom 2009 in OPP, pri čemer do neke mere sledi trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.
Vzorčeni proizvajalci
2009
2010
2011
OPP
Denarni tok (v 1 000 EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeks
100
71
67
75
(p) Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(75)
Večina kazalnikov kaže, da je industrija Unije prilagodila svojo proizvodnjo, s čimer se lažje sooča z novimi gospodarskimi okoliščinami in izkorišča priložnosti na trgu Unije in izven njega v segmentih, kjer je mogoče doseči visoke donose. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 2001 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks.
4.2 Zaključek
(76)
V obravnavanem obdobju je IU bolj ali manj uspela ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 8 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko sta se obseg proizvodnje in potrošnja povečala. IU je poslovala z dobičkom v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav je bila raven dobička v OPP nižja kot leta 2009. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(77)
Preučilo se je tudi, ali bi lahko prišlo do ponovitve materialne škode, če bi bilo dovoljeno, da se ukrepi iztečejo. Zaradi razlogov, ki so navedeni v nadaljevanju, se ocenjuje, da ni verjetno, da se bo to zgodilo.
(78)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, so bile cene uvoza iz Ruske federacije nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Vendar se glede na majhen obseg primerjanih vrst izdelka šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen zgolj indikativna.
(79)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 51, je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije znašal 2 005 ton v letu 2009 in 2 343 ton med OPP, kar predstavlja tržni delež v višini 1,03 % in 1,11 %.
(80)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 43 in 45, je skupna zmogljivost ruskih proizvajalcev ocenjena na približno 158 000 ton, pri čemer je bila ta med zadnjo preiskavo ocenjena na 220 000 ton, kar je približna raven celotne potrošnje EU. Poleg tega kaže, da so neizkoriščene zmogljivosti trenutno omejene.
(81)
Med zadnjo preiskavo se je ocenilo, da ruski trg ni zmožen absorbirati ravni ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, se je domača potrošnja železnih ali jeklenih vrvi in kablov v obravnavanem obdobju v Rusiji občutno povečala, in sicer za 38 %. Poleg tega javno dostopne gospodarske napovedi predvidevajo močno rast BDP v Ruski federaciji v prihodnjih letih. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, bo rastoč ruski trg verjetno lahko absorbiral ruske neizkoriščene zmogljivosti, pri čemer so ruske cene približno 11 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Poleg tega so ruske izvozne cene za izvoz na druge trge, predvsem v države SND, v povprečju 5,6 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Zato je malo verjetno, da bodo večje količine neizkoriščenih zmogljivosti ali obstoječa prodaja na donosnejših domačih trgih oziroma trgih držav SND preusmerjene na trg Unije.
(82)
Glede na navedeno se sklene, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije najverjetneje ne bi povzročila ponovitve materialne škode IU v celoti.
G. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(83)
Glede na navedeno bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, razveljaviti in sedanji postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) in členom 11(2) osnovne uredbe.
(84)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za razveljavitev obstoječih ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Pripombe je posredovala tudi zainteresirana stran, ki je zaprosila tudi za zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje, kar ji je bilo odobreno -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Protidampinški ukrepi glede uvoza jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega, s poreklom iz Ruske federacije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, se razveljavijo, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.
Člen 2
Postopek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, s poreklom iz Ruske federacije, ki je bil uveden v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, se zaključi.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. decembra 2013