РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ и за отмяна на Решение 2007/125/ПВР на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 82, параграф 1, член 84 и член 87, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Целта на Съюза за осигуряване на високо равнище на сигурност в рамките на пространство на свобода, сигурност и правосъдие съгласно член 67, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) следва да се осъществява, inter alia, посредством мерки за предотвратяване и борба с престъпността, както и чрез мерки за координиране и сътрудничество между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации.
(2)
За постигането на тази цел следва да бъдат предприети засилени действия на равнището на Съюза за защита на населението и благата от заплахи, които са все по-транснационални по своя характер, и за подпомагане на работата, извършвана от компетентните органи на държавите членки. Тероризмът, организираната престъпност и пътуващата престъпност, трафикът на наркотици, корупцията, престъпленията в кибернетичното пространство, трафикът на хора и оръжия, inter alia, продължават да са предизвикателство за вътрешната сигурност на Съюза.
(3)
Стратегията на Европейския съюз за вътрешна сигурност („Стратегията за вътрешната сигурност“), приета от Съвета през февруари 2010 г., представлява споделена програма за справяне с тези общи предизвикателства, свързани със сигурността. Съобщението на Комисията от 22 ноември 2010 г., озаглавено „Стратегията за вътрешна сигурност на ЕС в действие: пет стъпки към една по-сигурна Европа“ превръща принципите и насоките на стратегията в конкретни действия, като определя пет стратегически цели: разбиване на международните престъпни мрежи, предотвратяване на тероризма и мерки срещу радикализацията и набирането на терористи, повишаване на нивото на сигурност за гражданите и предприятията в киберпространството, укрепване на сигурността чрез управление на границите и подобряване на устойчивостта на Европа спрямо кризи и бедствия.
(4)
Ключови принципи, ръководещи изпълнението на Стратегията за вътрешна сигурност, следва да бъдат солидарността между държавите членки, яснотата относно разпределението на задачите, зачитането на основните права и свободи и на принципите на правовата държава, надлежното отчитане на глобалната перспектива и на връзката и необходимата съгласуваност с външната сигурност.
(5)
За да се насърчи прилагането на Стратегията за вътрешна сигурност и да се гарантира, че тя действително функционира, на държавите членки следва да се осигури подходящо финансово подпомагане от страна на Съюза, като се създаде и управлява фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
(6)
Фондът следва да отразява необходимостта от повишена гъвкавост и опростяване, като същевременно спазва изискванията за предвидимост и гарантира справедливо и прозрачно разпределение на ресурсите с цел постигане на общите и специфичните цели, предвидени в настоящия регламент.
(7)
Ефективността на мерките и качеството на разходите представляват ръководни принципи при прилагането на фонда. Освен това фондът следва също да бъде прилаган по възможно най-ефективния и улесняващ потребителите начин.
(8)
В период на финансови ограничения за политиките на Съюза, преодоляването на икономическите трудности изисква подновена гъвкавост, новаторски организационни мерки, по-добро използване на съществуващите структури и координация между институциите и агенциите на Съюза и националните органи и с трети държави.
(9)
Необходимо е да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза чрез мобилизиране, обединяване и допълване на публични и частни финансови ресурси.
(10)
Цикълът на политиката на ЕС, установен от Съвета на 8 - 9 ноември 2010 г., има за цел да противодейства по последователен и методичен начин на най-значимите заплахи за Съюза от тежката и организираната престъпност чрез оптимално сътрудничество между компетентните служби. С цел подкрепа на този многогодишен цикъл финансирането по Инструмента, създаден с настоящия регламент („Инструментът“) следва да си служи с всички възможни методи на приложение, установени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4), включително по целесъобразност - непряко управление, за да гарантира навременно и ефикасно изпълнение на дейностите и проектите.
(11)
Поради правните особености, приложими към дял V от ДФЕС, не е възможно Фондът да се създаде като един-единствен финансов инструмент. Поради това фондът следва да се създаде като цялостна рамка за финансово подпомагане от Съюза в областта на вътрешната сигурност, която обхваща Инструмента и Инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите, създаден с Регламент (ЕС) № 515/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5). Тази цялостна рамка следва да се допълни от Регламент (ЕС) № 514/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(12)
На трансграничните престъпления като трафик на хора и експлоатация на незаконна имиграция от страна на престъпни организации може да се противодейства ефективно чрез полицейско сътрудничество.
(13)
Общите средства, предвидени за настоящия регламент и за Регламент (ЕС) №. 515/2014 заедно установяват финансовия пакет за целия срок на действие на Фонда, който следва да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7) за Европейския парламент и Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
(14)
В резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2013 г. относно организираната престъпност, корупцията и изпирането на пари се отчита, че борбата срещу организираната престъпност представлява предизвикателство за Европа и се призовава за засилване на сътрудничеството между държавите членки в областта на правоприлагането, тъй като ефективното противодействие на организираната престъпност е от основно значение за защитата на законната икономика от типични престъпни явления като изпирането на незаконно придобити средства.
(15)
В цялостната рамка на Фонда финансовата помощ по Инструмента се предоставя за подпомагане на полицейското сътрудничество, обмена и достъпа до информация, предотвратяването на престъпността и борбата с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, корупцията, трафика на наркотици, трафика на хора и оръжия, експлоатацията на незаконна имиграция, сексуалната експлоатация на деца, разпространението на изображения на насилие с деца и детската порнография, киберпрестъпността, изпирането на незаконно придобити средства, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, както и ефективното управление на рисковете и кризисните ситуации, свързани със сигурността, като се отчитат общите политики (стратегии, цикли на политики, програми и планове за действие), законодателство и практическо сътрудничество.
(16)
С финансовата помощ в тези области следва по-специално да се подпомагат действия за насърчаване на трансгранични съвместни операции, достъп и обмен на информация, обмен на най-добри практики, улеснени и защитени комуникационни връзки и координация, обучение и обмен на персонал, дейности по анализ, наблюдение и оценяване, цялостни оценки на заплахите и рисковете в съответствие с установените в ДФЕС правомощия, дейности за повишаване на осведомеността, изпитване и валидиране на нови технологии, научни изследвания, придобиването на оперативно съвместимо техническо оборудване и сътрудничество между държавите членки и съответните органи на Съюза, включително Европол. Финансовата подкрепа в тези области следва да подпомага единствено действия, които съответстват на приоритетите и инициативите, установени на равнището на Съюза, по-конкретно онези от тях, които са получили подкрепата на Европейския парламент и Съвета.
(17)
Във всеобхватната рамка на стратегията на Съюза за борба с наркотиците, която се застъпва за балансиран подход, основан на едновременно намаляване в търсенето и предлагането, предоставената по настоящия инструмент финансова помощ следва да подкрепя всички действия, насочени към предотвратяване и борба с трафика на наркотици (намаляване на предлагането), и по-конкретно мерките, насочени към производството, изработването, извличането, продажбата, транспорта, вноса и износа на забранени наркотични вещества, включително притежаването и закупуването на такива вещества с цел участие в дейности за трафик на наркотици.
(18)
Подпомаганите чрез настоящия инструмент мерки в трети държави или по отношение на трети държави следва да се приети във взаимодействие и съгласувано с други действия извън Съюза, подпомагани чрез географските и тематичните инструменти на Съюза за външно подпомагане. По-специално при изпълнението на такива действия следва да се търси пълна съгласуваност с принципите и общите цели на външната дейност и външната политика на Съюза по отношение на съответната държава или регион, както и по отношение на демократичните принципи и ценности, основните свободи и права, принципите на правовата държава и суверенитета на трети държави. Мерките не следва да са предназначени за пряко подпомагането на насочени към развитието действия, а следва да допълват, когато е целесъобразно, финансовата помощ, предоставяна чрез инструментите за външна помощ. Следва да се търси също така съгласуваност с хуманитарната политика на Съюза, особено по отношение на прилагането на спешни мерки.
(19)
Инструментът следва да се прилага при пълно спазване на правата и принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз и на международните задължения на Съюза.
(20)
Съгласно член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) Инструментът следва да подкрепя дейности, които гарантират закрилата на децата срещу насилие, злоупотреба, експлоатация и оставяне без надзор. Инструментът следва да подкрепя предпазни мерки и помощ за деца, които са свидетели и жертви, по-специално непридружаваните деца или децата, които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство.
(21)
Инструментът следва да допълни и засили дейностите, предприети с цел развиване на сътрудничество между Европол или други компетентни органи на Съюза и държавите членки с цел постигане на целите на Инструмента в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността, както и управлението на кризи. Това, inter alia, означава, че при съставянето на националните си програми държавите членки следва да имат предвид разработената от Европол информационна база данни, както и аналитичните инструменти и оперативните и техническите насоки, по-конкретно информационната система на Европол (EIS), приложението на Европол за мрежа за сигурен обмен на информация (SIENA) и оценката на заплахата за ЕС от тежка и организирана престъпност.
(22)
За да се осигури еднаквото изпълнение на Фонда, бюджетът на Съюза, отпуснат за Инструмента, се усвоява чрез пряко и непряко управление, по отношение на действия от особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), действия за спешно подпомагане и за техническа помощ, и чрез споделено управление по отношение на националните програми и действия, изискващи административна гъвкавост.
(23)
По отношение на средствата, усвоени в рамките на споделеното управление, е необходимо да се гарантира, че националните програми на държавите членки съответстват на приоритетите и целите на Съюза.
(24)
Средствата, отпуснати на държавите членки за усвояване посредством техните национални програми, следва да бъдат установени в настоящия регламент и разпределени въз основа на ясни, обективни и съпоставими критерии Посочените критерии следва да са свързани с обществените блага, които трябва да бъдат защитени от държавите членки, и със степента на финансовия им капацитет да осигурят високо равнище на вътрешна сигурност, като например броя на населението, размера на територията на държавите членки и техния брутен вътрешен продукт. Освен това, тъй като в оценката на заплахата, която организираната престъпност представлява за ЕС за 2013 г., се посочва ключовото значение на пристанищата и летищата в качеството им на входни пунктове за престъпните организации за трафик на хора и на нелегални стоки, специфичната уязвимост на посочените външни граници, която се проявява в маршрутите, използвани за различните видове трафик, следва да бъде взета предвид при разпределянето на наличните ресурси за действия, предприемани от държавите членки, като се прилагат критерии, отнасящи се до броя на пътниците и теглото на товарите, обработени през международните летища и пристанища.
(25)
За да се засилят солидарността и поделянето на отговорността за общите политики, стратегии и програми на Съюза, държавите членки следва да бъдат насърчавани да използват част от общите средства, заделени за националните им програми, за постигането на стратегическите приоритети на Съюза, определени в приложение I към настоящия регламент. За проекти, свързани с тези приоритети, приносът на Съюза към общите допустими разходи следва да бъде увеличен до 90 % в съответствие с Регламент (ЕС) № 514/2014.
(26)
Таванът на средствата, които остават на разположение на Съюза, следва да бъде в допълнение към средствата, отпуснати на държавите членки за изпълнението на техните национални програми. Това ще гарантира, че в дадена бюджетна година Съюзът е в състояние да подпомага действия, които са от особен интерес за него, като проучвания, изпитване и утвърждаване на нови технологии, транснационални проекти, изграждане на мрежи от контакти и обмен на най-добри практики, наблюдение на прилагането на съответното право на Съюза и на политиките и действията на Съюза в трети държави и по отношение на трети държави. Подпомаганите действия следва да бъдат синхронизирани с приоритетите, определени в съответните стратегии, програми, планове за действие и оценки на рисковете и заплахите на Съюза.
(27)
С цел да се допринесе за постигането на общата цел на Инструмента държавите членки следва да гарантират, че националните им програми включват дейности, насочени към всички специфични цели на Инструмента и че разпределението на средствата между целите е пропорционално на предизвикателствата и потребностите и че то гарантира, че целите могат да бъдат постигнати. Когато дадена национална програма не преследва нито една от специфичните цели или разпределените средства са под минималните проценти, определени в настоящия регламент, засегнатата държава членка следва да представи обосновка в рамките на програмата.
(28)
За да се увеличи капацитетът на Съюза да реагира незабавно в случай на инциденти, свързани със сигурността, или възникващи нови заплахи за Съюза, следва да се даде възможност за предоставяне на спешно подпомагане в съответствие с рамката, установена в Регламент (ЕС) №. 514/2014.
(29)
Финансирането от бюджета на Съюза следва да се съсредоточи върху дейности, при които интервенциите на Съюза могат да придадат добавена стойност в сравнение със самостоятелни действия на държавите членки. Тъй като Съюзът е в по-добра позиция от държавите членки да се справя с трансгранични ситуации и да предоставя платформа за общи подходи, допустимите за финансово подпомагане по силата настоящия регламент дейности следва да допринасят по-специално за укрепване на националния капацитет и капацитета на Съюза, както и за трансграничното сътрудничество и координация, изграждането на мрежи, взаимното доверие и обмена на информация и на най-добри практики.
(30)
С цел допълване или изменение на разпоредбите на настоящия инструмент относно определянето на стратегическите приоритети на Съюза на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в настоящия регламент. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(31)
При прилагането на настоящия регламент, включително подготовката на делегирани актове, Комисията следва да се консултира с експерти от всички държави членки.
(32)
Комисията следва да наблюдава прилагането на Инструмента в съответствие с приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 514/2014 с помощта на ключови показатели за оценка на резултатите и въздействието. Показателите, включващи съответни основни параметри, следва да предоставят минималната основа за оценяване на степента, в която са постигнати целите на Инструмента.
(33)
За да се отчитат постиженията на Фонда, следва да се определят общи показатели по отношение на всяка специфична цел на Инструмента. Отчитането на постиженията по отношение на специфичните цели чрез общи показатели не придава задължителен характер на прилагането на действията, свързани с посочените показатели.
(34)
Решение 2007/125/ПВР на Съвета (8) следва да бъде отменено, като се спазват преходните разпоредби, предвидени в настоящия регламент.
(35)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно укрепването на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи, предотвратяването и борбата с престъпността, защитата на населението и на критичната инфраструктура срещу инциденти, свързани със сигурността, и увеличаването на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рисковете и кризите, свързани със сигурността, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да предприема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(36)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(37)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Ирландия е нотифицирала желанието си да участва в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(38)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и без да се засяга член 4 от посочения протокол, Обединеното кралство не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързано от него, нито от неговото прилагане.
(39)
Целесъобразно е срокът на прилагане на настоящия регламент да се съгласува с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (9). За тази цел настоящият регламент следва да се прилага, считано от 1 януари 2014 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Цел и приложно поле
1. С настоящия регламент се създава инструментът за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи („Инструментът“) като част от фонд „Вътрешна сигурност“ („Фондът“).
Заедно с Регламент (ЕС) № 515/2014 с настоящия регламент се създава Фондът за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. С настоящия регламент се определят:
а)
целите, допустимите действия и стратегическите приоритети за финансовото подпомагане, което се предоставя чрез Инструмента;
б)
общата рамка за изпълнението на допустимите действия;
в)
средствата, предоставяни чрез Инструмента от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г., и тяхното разпределение.
3. С настоящия регламент се предвижда прилагането на правилата, установени с Регламент (ЕС) № 514/2014.
4. Инструментът не се прилага по отношение на въпроси, които са обхванати от програма „Правосъдие“, установена с Регламент (ЕС) № 1382/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10). Инструментът може обаче да обхваща действия, чиято цел е насърчаването на сътрудничеството между съдебните и правоприлагащите органи.
5. Търси се взаимодействие, последователност и взаимно допълване с други относими финансови инструменти на Съюза, като Механизма за гражданска защита на Съюза, създаден с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), Хоризонт 2020, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), третата многогодишна програма за действие на Съюза в областта на здравето, създадена с Регламент (ЕС) № 282/2014 на Европейския парламент и на Съвета (13), фонд „Солидарност“ на Европейския съюзи инструментите за външна помощ, а именно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (14), Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (15), Инструментa за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (16), Инструмента за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (17), Европейския инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (18) u Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (19). Дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, не получават финансова подкрепа за същата цел от други финансови инструменти на Съюза.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„полицейско сътрудничество“ означава специфични мерки и видове сътрудничество, включващи всички компетентни органи на държавите членки, както са посочени в член 87 от ДФЕС;
б)
„обмен и достъп до информация“ означава сигурно събиране, съхраняване, обработване, анализ и обмен на информация от значение за органи, както са посочени в член 87 от ДФЕС, с оглед на предотвратяването, разкриването, разследването и наказателно преследване на престъпления, по-специално прояви на трансгранична, тежка и организирана престъпност;
в)
„предотвратяване на престъпността“ означава всички мерки, които имат за цел да намалят или по друг начин да допринесат за намаляването на престъпността и на чувството за несигурност в гражданите, както е посочено в член 2, параграф 2 от Решение 2009/902/ПВР на Съвета (20);
г)
„организирана престъпност“ означава наказуемо деяние, свързано с участие в престъпна организация, съгласно определението в Рамково решение 2008/841/ПВР на Съвета (21);
д)
„тероризъм“ означава всяко едно от умишлените деяния и престъпления, определени в Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета (22);
е)
„управление на рискове и кризи“ означава всяка мярка, свързана с оценката, предотвратяването, готовността и управлението на последиците от тероризъм, организирана престъпност и други рискове, свързани със сигурността;
ж)
„предотвратяване и готовност“ означава всяка мярка, която има за цел предотвратяването и/или намаляването на рисковете, свързани с евентуални терористични нападения или други инциденти, свързани със сигурността;
з)
„управление на последиците“ означава ефективна координация на действията, предприети на национално равнище и/или на равнището на Съюза, за реагиране при терористично нападение или друг инцидент, свързан със сигурността, и за намаляване на въздействието на последствията от него;
и)
„критична инфраструктура“ означава елемент, мрежа, система или част от нея, които са от основно значение за поддържането на жизненоважни обществени функции, здравето, безопасността, сигурността, икономическото или социалното благосъстояние на населението, и чието прекъсване, нарушаване или унищожаване би оказало значително въздействие в дадената държава членка или в Съюза в резултат на невъзможността да се запазят тези функции;
й)
„извънредна ситуация“ означава всеки инцидент, свързан със сигурността, или възникваща нова заплаха, която има или може да има значително неблагоприятно въздействие върху сигурността на населението в една или повече държави членки.
Член 3
Цели
1. Общата цел на Инструмента е да допринесе за осигуряването на високо равнище на сигурност в Съюза.
2. В рамките на общата цел, определена в параграф 1, в съответствие с приоритетите, установени в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, Инструментът допринася за постигането на следните специфични цели:
а)
предотвратяване на престъпността, борба с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, и засилване на координацията и сътрудничеството между правоприлагащите органи и други национални органи на държавите членки, включително с Европол или други компетентни органи на Съюза, и със съответните трети държави и международни организации;
б)
увеличаване на капацитета на държавите членки и на Съюза за ефективно управление на рискове и кризи, свързани със сигурността, и подготвяне и защита на населението и на критичната инфраструктура срещу терористични нападения и други инциденти, свързани със сигурността.
Постигането на специфичните цели на Инструмента се оценява в съответствие с член 55, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 514/2014 чрез използване на общи показатели, посочени в приложение II към настоящия регламент, и специфичните програмни показатели, включени в националните програми.
3. С оглед постигане на целите, посочени в параграфи 1 и 2, с Инструмента се допринася за постигането на следните оперативни цели:
а)
насърчаване и разработване на мерки за повишаване на способността на държавите членки да предотвратяват престъпността и да се борят с трансграничната, тежката и организираната престъпност, включително тероризма, по-специално чрез публично-частни партньорства, обмен на информация и на най-добри практики, достъп до данни, оперативно съвместими технологии, съпоставими статистически данни, приложна криминология, обществена комуникация и повишаването на осведомеността;
б)
насърчаване и разработване на административната и оперативната координация, сътрудничеството, взаимното разбиране и обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки, други национални органи, Европол или други компетентни органи на Съюза, и, когато е уместно, трети държави и международни организации;
в)
насърчаване и разработване на схеми за обучение, включително относно техническите и професионални умения и познаването на задълженията във връзка със зачитането на правата на човека и основните свободи, в изпълнение на европейските образователни политики, включително чрез специални програми на Съюза за обмен в областта на правоприлагането, с цел да се стимулира формирането на истинска европейска култура в областта на правосъдието и правоприлагането;
г)
насърчаване и разработване на мерки, гаранции, механизми и най-добри практики, свързани с ранната идентификация, защитата и подкрепата, оказвани на свидетели и жертви на престъпления, включително жертви на тероризъм, и по-специално на деца свидетели и жертви, особено онези от тях, които са непридружавани или които по други причини се нуждаят от настойничество или попечителство;
д)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки да защитават критичната инфраструктура във всички сектори на икономическата дейност, включително чрез публично-частни партньорства и подобрена координация, сътрудничество, обмен и разпространение на ноу-хау и опит в рамките на Съюза и със съответните трети държави;
е)
защитени връзки и ефективна координация между съществуващите секторни участници в механизмите за ранно предупреждение и за сътрудничество в кризисни ситуации, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище, включително ситуационни центрове, за да се даде възможност за бързо изготвяне на изчерпателни и точни анализи в кризисни ситуации, координирани ответни мерки и споделяне на обществено достъпна, доверителна и класифицирана информация;
ж)
мерки за укрепване на административния и оперативния капацитет на държавите членки и на Съюза за изготвяне на обстойни оценки на заплахите и рисковете, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, по-специално тези, които са били одобрени от Европейския парламент и от Съвета, за да може Съюзът да разработи интегрирани подходи, основаващи се на общи и споделени виждания в кризисни ситуации, и да се повиши взаимното разбиране на различните определения на държавите членки и партньорските държави за степените на заплаха.
4. Инструментът допринася и за финансирането на техническа помощ по инициатива на държавите членки и на Комисията.
5. Действията, финансирани по Инструмента, се прилагат при пълно спазване на основните права и човешкото достойнство. По-специално дейностите са съобразени с разпоредбите на Хартата на основните права на Европейския съюз, правото на Съюза в областта на защитата на личните данни и Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКПЧ).
По-специално, когато е възможно, при осъществяването на дейности държавите членки обръщат особено внимание на предоставянето на помощ и закрила на уязвимите лица, по-конкретно на децата и непридружените малолетни и непълнолетни лица.
Член 4
Допустими действия по националните програми
1. В рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, като се вземат предвид постигнатите заключения от диалога по въпросите на политиката, предвиден в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014, и в съответствие с целите на националната програма, посочена в член 7 от настоящия регламент, с Инструмента се подпомагат действия в държавите членки и по-специално действията от следния списък:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително с и между компетентните органи на Съюза, по-специално Европол и Евроюст, съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
проекти, насърчаващи изграждането на мрежи, публично-частни партньорства, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително проучвания и оценки на заплахите, рисковете и въздействието, които се основават на данни и са съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално такива, които са били одобрени от Европейския парламент и Съвета;
г)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
д)
придобиване, поддръжка на информационни системи на Съюза и национални информационни системи, допринасящи за постигането на целите на настоящия регламент, и/или по-нататъшно модернизиране на информационни системи и техническо оборудване, включително тестване на съвместимостта на системите, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и техните компоненти, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на киберсигурността и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
е)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително езиково обучение и съвместни учения или програми;
ж)
мерки за внедряване, прехвърляне, изпитване и утвърждаване на нови методология или технология, включително пилотни проекти и последващи мерки във връзка с финансирани от Съюза научноизследователски проекти, свързани със сигурността.
2. В рамките на целите, определени в член 3, с Инструмента могат да се подпомагат също следните действия в трети държави и по отношение на трети държави:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, включително съвместните екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция и достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи.
Комисията и държавите членки, заедно с Европейската служба за външна дейност, осигуряват координацията по отношение на действията в трети държави и по отношение на трети държави, съобразно установеното в член 3, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА II
ФИНАНСОВА РАМКА И РАМКА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Общи средства и изпълнение
1. Общите средства за изпълнението на Инструмента се определят на 1 004 млн. евро по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Общите средства се привеждат в действие чрез следните способи:
а)
национални програми в съответствие с член 7;
б)
действия на Съюза в съответствие с член 8;
в)
техническа помощ в съответствие с член 9;
г)
спешно подпомагане в съответствие с член 10;
4. Отпуснатият по Инструмента бюджет за действията на Съюза, посочени в член 8 от настоящия регламент, за техническата помощ, посочена в член 9 от настоящия регламент, и за спешното подпомагане, посочено в член 10 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на пряко управление и непряко управление в съответствие съответно с член 58, параграф 1, букви а) и в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (23).
Отпуснатият бюджет за националните програми, посочени в член 7 от настоящия регламент, се изпълнява в рамките на споделено управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Без да се засягат правомощията на Европейския парламент и на Съвета, общите средства се използват, както следва:
а)
662 милиона евро за националните програми на държавите членки;
б)
342 милиона евро за действия на Съюза, спешно подпомагане и техническа помощ по инициатива на Комисията.
6. Всяка държава членка предоставя за националните програми, посочени в приложение III, следните суми:
а)
най-малко 20 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква а); и
б)
най-малко 10 % за действия, свързани със специфичната цел, посочена в член 3, параграф 2, първа алинея, буква б).
Държавите членки могат да се отклонят от посочените минимални проценти при условие че в националните програми е включена обосновка, от която да е видно, че предоставянето на ресурси под посоченото равнище не заплашва постигането на съответната цел. Комисията оценява посочената обосновка в контекста на нейното одобрение на националните програми, както е посоченото в член 7, параграф 2.
7. Заедно с общите средства, предвидени за Регламент (ЕС) № 515/2014, общите средства, предвидени за Инструмента, както е определено в параграф 1 от настоящия член, представляват цялостния финансов пакет за Фонда и са основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (24) за Европейския парламент и за Съвета по време на годишната бюджетна процедура.
Член 6
Средства за допустими действия в държавите членки
1. На държавите членки се отпускат 662 милиона евро, както следва:
а)
30 % пропорционално на броя на тяхното население;
б)
10 % пропорционално на размера на тяхната територия;
в)
15 % пропорционално на броя на пътниците и 10 % - на тоновете товари, обработвани на техните международни летища и морски пристанища;
г)
35 % обратно пропорционално на брутния им вътрешен продукт (стандарт за покупателната способност на глава от населението).
2. За референтни стойности за данните, посочени в параграф 1, се приемат последните статистически данни, осигурени от Комисията (Евростат) въз основа на данни, предоставяни от държавите членки в съответствие с правото на Съюза. Референтната дата е 30 юни 2013 г. Предоставените средства за национални програми, изчислени въз основа на посочените в параграф 1 критерии, са предвидени в приложение III.
Член 7
Национални програми
1. Националната програма, която се изготвя по силата на Инструмента, и тази, изготвяна по силата на Регламент (ЕС) № 515/2014, се предлага на Комисията под формата на една-единствена национална програма за Фонда в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
2. В националните програми, които Комисията разглежда и одобрява съгласно член 14 от Регламент (ЕС) № 514/2014, държавите членки, в рамките на целите, посочени в член 3 от настоящия регламент, преследват по-специално стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент, като вземат предвид изхода от диалога по въпросите на политиката, посочен в член 13 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Държавите членки използват не повече от 8 % от общо отпуснатите по националната програма средства за поддръжка на информационните системи на Съюза и на националните информационни системи, които допринасят за постигането на целите на настоящия регламент и не повече от 8 % за дейности по отношение на трети държави или в трети държави, чрез които се изпълняват стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 11 с цел изменение, допълване или заличаване на стратегическите приоритети на Съюза, изброени в приложение I към настоящия регламент.
Член 8
Действия на Съюза
1. По инициатива на Комисията Инструментът може да бъде използван за финансиране на транснационални действия или действия, представляващи особен интерес за Съюза („действия на Съюза“), които се отнасят до общите, специфичните и оперативните цели, посочени в член 3.
2. За да бъдат допустими за финансиране, действията на Съюза са съобразени с приоритетите и инициативите, определени на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и на Съвета, в съответните стратегии, цикли на политики, програми, оценки на заплахите и рисковете на Съюза, и по-конкретно подпомагат:
а)
подготовката и наблюдението, както и административните и техническите дейности, и разработването на механизъм за оценяване, необходим за провеждането на политиките в областта на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи;
б)
транснационални проекти, включващи две или повече държави членки или най-малко една държава членка и една трета държава;
в)
дейности по анализ, наблюдение и оценяване, включително оценки на заплахите, рисковете и въздействието, основани на данни и съобразени с приоритетите и инициативите, набелязани на равнището на Съюза, и по-специално онези, които са получили одобрението на Европейския парламент и Съвета, както и проекти за наблюдение на прилагането на правото на Съюза и на целите на политиката на Съюза в държавите членки;
г)
проекти за насърчаване на изграждането на мрежи от контакти, публично-частни партньорства, взаимното доверие, разбирането и обучението, установяването и разпространението на най-добри практики и новаторски подходи на равнището на Съюза, обучението и програмите за обмен;
д)
проекти, подпомагащи разработването на методологични, и по-специално статистически инструменти, методи и общи показатели;
е)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, експертни познания, обезопасяване на съоръжения, инфраструктури, свързани с тях сгради и системи, и по-специално ИКТ системи и техните компоненти на равнището на Съюза, включително за целите на европейското сътрудничество в областта на кибернетичната сигурност и престъпността в кибернетичното пространство, по-специално с Европейския център по киберпрестъпност;
ж)
проекти, повишаващи осведомеността относно политиките и целите на Съюза сред заинтересованите страни и широката общественост, включително институционална комуникация относно политическите приоритети на Съюза;
з)
особено иновативни проекти за разработване на нови методи и/или внедряването на нови технологии с потенциал за преносимост в други държави членки, най-вече проекти, целящи изпитването и валидирането на резултатите от научноизследователски проекти в областта на сигурността, финансирани от Съюза;
и)
проучвания и пилотни проекти.
3. В рамките на целите, посочени в член 3, с Инструмента се подпомагат също действия по отношение на трети държави и в трети държави, и по-специално, както следва:
а)
действия за подобряване на полицейското сътрудничество и координацията между правоприлагащите органи, и когато е приложимо - международни организации, включително съвместни екипи за разследване и всяка друга форма на трансгранична съвместна операция, достъп и обмен на информация и оперативно съвместими технологии;
б)
изграждане на мрежи от контакти, взаимно доверие, разбиране и обучение, установяване, обмен и разпространение на ноу-хау, опит и най-добри практики, споделяне на информация, споделено осведомяване за текущото и бъдещото състояние на дадена ситуация, планиране на действия при извънредни ситуации и взаимна съвместимост;
в)
придобиване, поддръжка и/или по-нататъшно модернизиране на техническо оборудване, включително ИКТ системи и техните компоненти;
г)
обмен, обучение и образование на служители и експерти на компетентните органи, включително и езиково обучение;
д)
повишаване на осведомеността, разпространение на информация и комуникационни дейности;
е)
оценки на заплахите, рисковете и въздействието;
ж)
проучвания и пилотни проекти.
4. Действията на Съюза се осъществяват в съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
Член 9
Техническа помощ
1. По инициатива на и/или от името на Комисията чрез Инструмента може да се предоставят за Фонда до 800 000 EUR годишно за техническа помощ в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) № 514/2014
2. По инициатива на дадена държава членка чрез Инструмента може да се финансират дейности за техническа помощ в съответствие с член 20 от Регламент (ЕС) № 514/2014. Заделената за техническа помощ сума за периода 2014-2020 г. не надвишава 5 % от общата сума, отпусната на дадена държава членка, плюс 200 000 EUR.
Член 10
Спешна помощ
1. С Инструмента се предоставя финансова помощ за посрещане на неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация съгласно член 2, буква й).
2. Спешната помощ се осъществява в съответствие с членове 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 514/2014.
ГЛАВА III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 7, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от седем години, считано от 21 май 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на седемгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срок от три години, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на седемгодишния срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 7, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 7, параграф 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 12
Приложимост на Регламент (ЕС) № 514/2014
Разпоредбите на Регламент (ЕС) № 514/2014 се прилагат спрямо Инструмента.
Член 13
Отмяна
Решение 2007/125/ПВР се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 14
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга продължаването или изменянето, включително пълната или частичната отмяна на проектите до тяхното приключване или на финансовата помощ, одобрена от Комисията въз основа на Решение 2007/125/ПВР или въз основа на всеки друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г.
2. Когато приема решения за съфинансиране по Инструмента, Комисията взема предвид мерките, приети въз основа на Решение 2007/125/ПВР преди 20 май 2014 г., които имат финансово отражение през периода, обхванат от това съфинансиране.
3. Сумите, предвидени за съфинансиране, одобрени от Комисията между 1 януари 2011 г. и 31 декември 2014 г., за които необходимите за приключване на операциите документи не са били изпратени на Комисията до изтичане на крайния срок за представяне на окончателния доклад, автоматично се отменят от Комисията до 31 декември 2017 г., което води до възстановяване на недължимо изплатените суми.
Сумите, свързани с операции, които са били спрени поради съдебни производства или административни обжалвания със суспензивно действие, не се вземат предвид при изчисляването на сумата, която подлежи на автоматична отмяна.
4. До 31 декември 2015 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета последваща оценка на Решение 2007/125/ПВР относно периода 2007-2013 г.
Член 15
Преразглеждане
Европейският парламент и Съветът преразглеждат въз основа на предложение на Комисията настоящия регламент до 30 юни 2020 г.
Член 16
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с договорите.
Съставено в Страсбург, 16 април 2014 година.
UREDBA (EU) št. 513/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 82(1), 84 in 87(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Cilj Unije zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi telesi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.
(2)
Za dosego tega cilja bi bilo treba uvesti okrepljene ukrepe na ravni Unije, s katerimi bi se zagotovila zaščita ljudi in blaga pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podprlo delo, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, organizirani kriminal in mobilne kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami, korupcija, kibernetski kriminal, trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost Unije.
(3)
Strategija notranje varnosti za Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: strategija notranje varnosti), ki jo je Svet sprejel februarja 2010, predstavlja skupni program za soočanje s tovrstnimi skupnimi varnostnimi izzivi. Komisija je v svojem sporočilu z dne 22. novembra 2010 z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ pretvorila načela in smernice strategije v konkretne ukrepe z določitvijo petih strateških ciljev: razbitje mednarodnih kriminalnih mrež, preprečevanje terorizma ter obravnavanje radikalizacije in rekrutiranja, zvišanje ravni varnosti v kibernetskem prostoru za državljane in podjetja, povečanje varnosti z upravljanjem meja in povečanje odpornosti Evrope na krize in nesreče.
(4)
Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na globalno perspektivo in na povezavo ter potrebno skladnost z zunanjo varnostjo bi morala biti ključna načela pri izvajanju strategije notranje varnosti.
(5)
Da se spodbudi izvajanje strategije notranje varnosti in zagotovi njeno delovanje v praksi, bi bilo treba državam članicam zagotoviti dovolj finančne podpore Unije z vzpostavitvijo in upravljanjem Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad).
(6)
Sklad bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje splošnih in posebnih ciljev iz te uredbe.
(7)
Učinkovitost ukrepov in kakovost porabe sta vodilni načeli pri uporabi sredstev Sklada. Poleg tega pa bi bilo treba sredstva Sklada uporabljati kar najbolj učinkovito in uporabnikom prijazno.
(8)
V času varčevanja glede politik Unije bi bilo treba gospodarske težave premostiti z novo prilagodljivostjo, inovativnimi organizacijskimi ukrepi, boljšim izkoriščanjem obstoječih struktur ter usklajevanjem med institucijami in agencijami Unije in nacionalnimi organi ter s tretjimi državami.
(9)
Učinek financiranja Unije je treba čim bolj povečati z mobiliziranjem, združevanjem in uporabo javnih in zasebnih finančnih sredstev.
(10)
Cikel politik EU, ki ga je Svet določil 8. in 9. novembra 2010, je usmerjen v skladno in metodološko obravnavanje najpomembnejših resnih in organiziranih kriminalnih groženj Uniji z optimalnim sodelovanjem med ustreznimi službami. Da bi podprli učinkovito izvajanje tega večletnega cikla, bi se morale za financiranje v okviru instrumenta, ki ga vzpostavlja ta uredba, (v nadaljnjem besedilu: instrument) uporabljati vse razpoložljive metode izvrševanja iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4), če je primerno tudi s posrednim upravljanjem, da se zagotovi pravočasna in učinkovita izvedba dejavnosti in projektov.
(11)
Zaradi pravnih posebnosti, ki veljajo za naslov V PDEU, ni mogoče vzpostaviti Sklada v obliki enotnega finančnega instrumenta. Sklad bi bilo treba torej vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju notranje varnosti, ki zajema ta instrument in instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Ta celoviti okvir bi morala dopolnjevati Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
(12)
Čezmejna kazniva dejanja kriminalnih združb, kot sta trgovina z ljudmi in izkoriščanje nezakonitega priseljevanja, je mogoče učinkovito obravnavati s policijskim sodelovanjem.
(13)
Skupna sredstva za to uredbo in za Uredbo (EU) št. 515/2014 skupaj določajo finančna sredstva za celotno trajanje Sklada, ki pomenijo v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu člena 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 2. decembra 2013 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7).
(14)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja priznal, da je boj proti organiziranemu kriminalu evropski izziv, in je pozval k boljšemu sodelovanju med državami članicami na področju kazenskega pregona, saj je učinkovito spopadanje z organiziranim kriminalom obvezno za varovanje zakonitega gospodarstva pred značilnimi kriminalnimi dejavnostmi, kot je pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem.
(15)
Znotraj celovitega okvira Sklada bi bilo finančno pomoč na podlagi instrumenta treba zagotavljati za policijsko sodelovanje, izmenjavo in dostop do informacij, preprečevanje kriminala in boj proti hudim kaznivim dejanjem ter čezmejnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, korupcijo, trgovino s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi in orožjem, izkoriščanjem nezakonitega priseljevanja, spolnim izkoriščanjem otrok, razširjanjem podob zlorabe otrok in otroške pornografije, kibernetsko kriminaliteto, pranjem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred varnostnimi incidenti ter za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz; ob upoštevanju skupnih politik (strategij, ciklov politik, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja.
(16)
Finančna pomoč na teh področjih bi morala zlasti biti namenjena podpori ukrepov, ki spodbujajo skupne čezmejne aktivnosti, izmenjavo in dostop do informacij, izmenjavo dobrih praks, olajšano in varno komunikacijo ter koordinacijo, usposabljanje in izmenjavo osebja, dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, celovite ocene groženj in tveganja v skladu s pristojnostmi iz PDEU, dejavnosti za dvig ozaveščenosti, preskušanje in potrjevanje novih tehnologij, sodnomedicinske preiskave, nakup interoperabilne tehnične opreme in sodelovanje med državami članicami ter ustreznimi organi Unije, tudi Europolom. Finančna pomoč na teh področjih bi morala podpirati le ukrepe, skladne s prednostnimi nalogami in pobudami, ugotovljenimi na ravni Unije, zlasti tistimi, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet.
(17)
Znotraj celovitega okvira strategije za boj proti drogam v Uniji, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi morala finančna pomoč v okviru instrumenta podpirati vse dejavnosti, namenjene preprečevanju trgovine z drogami in boju proti njej (zmanjšanje ponudbe), in zlasti ukrepe, usmerjene v boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami.
(18)
Ukrepe v tretjih državah in v povezavi z njimi, ki jih podpira instrument, bi bilo treba sprejeti v sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo prek zunanjih instrumentov pomoči Unije, tako geografskih kot tematskih. Zlasti pri izvajanju takih ukrepov bi bila potrebna popolna skladnost z načeli in splošnimi cilji zunanjega delovanja Unije in zunanjo politiko v zvezi z zadevno državo ali regijo, demokratičnimi načeli in vrednotami, temeljnimi pravicami in svoboščinami, pravno državo in suverenostjo tretjih držav. Ti ukrepi ne bi smeli podpirati ukrepov, ki so neposredno usmerjeni k razvoju in naj bi, kolikor je potrebno, dopolnjevali finančno pomoč, zagotovljeno prek zunanjih instrumentov pomoči. Zagotoviti pa bi bilo treba tudi skladnost s humanitarno politiko Unije, zlasti pri izvajanju ukrepov nujne pomoči.
(19)
Instrument bi se moral izvajati ob popolnem upoštevanju pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije.
(20)
V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) bi moral instrument podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščito otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Instrument bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo.
(21)
Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti, namenjene razvoju sodelovanja med Europolom ali drugimi ustreznimi organi Unije in državami članicami, da se dosežejo cilji instrumenta na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz. To med drugim pomeni, da bi morale države članice pri pripravi nacionalnih programov upoštevati podatkovno zbirko, analitična orodja ter operativne in tehnične smernice, ki jih je razvil Europol, zlasti informacijski sistem Europola (EIS), orodje Europola za izmenjavo informacij prek varnih povezav (SIENA) ter oceno ogroženosti EU zaradi organiziranega kriminala in hudih kaznivih dejanj (SOCTA).
(22)
Za zagotovitev usklajenega izvajanja Sklada bi se moral proračun Unije, dodeljen instrumentu, izvrševati z neposrednim in posrednim upravljanjem, v zvezi z ukrepi, ki so v posebnem interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: ukrepi Unije), nujno in tehnično pomočjo, ter z deljenim upravljanjem v zvezi z nacionalnimi programi in ukrepi, ki zahtevajo upravno prožnost.
(23)
Za sredstva, ki se izvajajo z deljenim upravljanjem, je treba zagotoviti, da so nacionalni programi držav članic skladni s prednostnimi nalogami in cilji Unije.
(24)
Sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje prek njihovih nacionalnih programov, bi bilo treba določiti v tej uredbi in razdeliti na podlagi jasnih, objektivnih in merljivih meril. Ta merila bi se morala nanašati na javne dobrine, ki jih morajo države članice zaščititi, in na raven njihove finančne zmogljivosti, da zagotovijo visoko stopnjo notranje varnosti, med drugim torej na število prebivalcev, velikost ozemlja ter bruto domači proizvod. Ker pa SOCTA iz leta 2013 poudarja, da so pristanišča in letališča prevladujoče vstopne točke kriminalnih združb za trgovino z ljudmi in prepovedanim blagom, bi morale biti posebne šibke točke, ki jih predstavljajo kriminalne poti na teh zunanjih križiščih, ustrezno pokrite pri razdeljevanju razpoložljivih sredstev za ukrepe, ki jih izvajajo države članice, na podlagi meril, povezanih s številom potnikov in težo tovora, obravnavanih na mednarodnih letališčih in v pristaniščih.
(25)
Da bi okrepili medsebojno solidarnost in delitev odgovornosti za skupne politike, strategije in programe Unije, bi bilo treba države članice spodbuditi, da del sredstev, ki so jim na voljo za nacionalne programe, namenijo za obravnavanje strateških prednostnih nalog Unije iz Priloge I k tej uredbi. Za projekte, ki obravnavajo te prednostne naloge, bi se moral v skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 prispevek Unije k njihovim skupnim upravičenim stroškom povečati na 90 %.
(26)
Zgornja meja sredstev, ki ostanejo na voljo Uniji, bi morala dopolnjevati sredstva, dodeljena državam članicam za izvajanje njihovih nacionalnih programov. S tem bo zagotovljeno, da bo Unija v določenem proračunskem letu zmogla podpreti ukrepe, ki so v posebnem interesu Unije, na primer študije, preizkušanje in potrjevanje novih tehnologij, nadnacionalne projekte, mreženje in izmenjavo najboljših praks, nadzor izvajanja zadevnega prava in politik Unije ter ukrepov v tretjih državah in v zvezi z njimi. Podprti ukrepi bi morali biti skladni s prednostnimi nalogami, določenimi v ustreznih strategijah Unije, njenih programih, akcijskih načrtih ter ocenah tveganj in nevarnosti.
(27)
Da bi prispevali k doseganju splošnega cilja instrumenta, bi morale države članice zagotoviti, da bodo njihovi nacionalni programi vključevali ukrepe, ki bodo obravnavali vse posebne cilje instrumenta, in da bo dodeljevanje sredstev med cilje sorazmerno izzivom in potrebam ter bo omogočalo doseganje vseh ciljev. Če nacionalni program ne bo obravnaval enega od posebnih ciljev ali bodo dodeljena sredstva manjša od minimalnih odstotkov iz te uredbe, bi morala država članica znotraj programa to utemeljiti.
(28)
Za okrepitev sposobnosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali novo nastajajoče grožnje za Unijo bi morala obstajati možnost zagotavljanja nujne pomoči v skladu z okvirom, ki je določen v Uredbi (EU) št. 514/2014.
(29)
Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na ukrepe, pri katerih lahko v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic posredovanje Unije zagotovi dodano vrednost. Ker je Unija v boljšem položaju za reševanje čezmejnih razmer in zagotavljanje platforme za skupne pristope kot države članice, bi dejavnosti, za katere je zagotovljena podpora po tej uredbi, morale prispevati zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije ter čezmejnega sodelovanja in usklajevanja, mreženja, medsebojnega zaupanja ter izmenjave informacij in najboljših praks.
(30)
Za dopolnitev ali spremembo določb o strateških prednostnih nalogah Unije v tej uredbi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU za spremembe, dopolnitve ali črtanje strateških prednostnih nalog Unije, naštetih v tej Uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(31)
Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe, pa tudi pri pripravi delegiranih aktov, posvetovati s strokovnjaki iz vseh držav članic.
(32)
Komisija bi morala v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 514/2014 spremljati izvajanje instrumenta s pomočjo ključnih kazalnikov za oceno rezultatov in učinkov. Kazalniki, vključno z ustreznimi osnovnimi načrti, naj bi zagotovili minimalno osnovo za oceno obsega, v katerem so bili cilji instrumenta doseženi.
(33)
Da bi lahko merili uspešnost Sklada, bi bilo treba za vsak posebni cilj instrumenta določiti skupne kazalnike. Meritev uspešnosti pri doseganju posebnih ciljev s skupnimi kazalniki ne pomeni, da je nujno treba izvajati ukrepe, povezane s temi kazalniki.
(34)
Sklep Sveta 2007/125/PNZ (8) bi bilo treba razveljaviti, ob upoštevanju prehodnih določb iz te uredbe.
(35)
Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve usklajevanja in sodelovanja med organi pregona, preprečevanje kriminala in boj proti njemu, varovanje ljudi in kritične infrastrukture pred varnostnimi incidenti ter krepitve sposobnosti držav članic in Unije za učinkovito obvladovanje tveganj in kriz, povezanih z varnostjo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(36)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in je ni dolžna uporabljati.
(37)
V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.
(38)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.
(39)
Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (9). Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Namen in področje uporabe
1. Ta uredba vzpostavlja instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (v nadaljnjem besedilu: instrument) v okviru Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad).
Ta Uredba skupaj z Uredbo (EU) št. 515/2014 ustanavlja Sklad za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
2. Ta uredba določa:
(a)
cilje, upravičene ukrepe in strateške prednostne naloge za finančno podporo, ki jo je treba zagotoviti v okviru instrumenta;
(b)
splošni okvir za izvajanje upravičenih ukrepov;
(c)
sredstva, dana na voljo v okviru instrumenta od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, in njihovo razporeditev.
3. Ta uredba določa uporabo pravil iz Uredbe (EU) št. 514/2014.
4. Instrument se ne uporablja za zadeve, zajete v programu za pravosodje, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar pa lahko zajema ukrepe, namenjene spodbujanju sodelovanja med pravosodnimi organi in organi pregona.
5. Prizadevati si je treba za sinergije, doslednost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi finančnimi instrumenti Unije, kot so mehanizem Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljen s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), Obzorje 2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), tretji večletni program ukrepov Unije na področju zdravja, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13), solidarnostni sklad Evropske unije, in instrumenti zunanje pomoči, predvsem instrument za predpristopno pomoč (IPA II), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (14), evropskega sosedskega instrumenta, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15), instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (16), instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (18) in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, ne prejemajo finančne podpore za isti namen na podlagi drugih finančnih instrumentov Unije.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„policijsko sodelovanje“ pomeni posebne ukrepe in vrste sodelovanja, v katere so vključeni pristojni organi držav članic iz člena 87 PDEU;
(b)
„izmenjava in dostop do informacij“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti čezmejnega, hudega in organiziranega kriminala;
(c)
„preprečevanje kriminala“ pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti pri državljanih, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ (20);
(d)
„organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/841/PNZ (21);
(e)
„terorizem“ pomeni vsako od naklepnih in kaznivih dejanj, opredeljenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ (22);
(f)
„obvladovanje tveganj in kriz“ pomeni ukrepe, povezane z ocenjevanjem, preprečevanjem, pripravljenostjo in obvladovanjem posledic terorizma, organiziranega kriminala ter drugih tveganj, povezanih z varnostjo;
(g)
„preprečevanje in pripravljenost“ pomeni katere koli ukrepe, katerih cilj je preprečiti in/ali zmanjšati tveganja, povezana z možnimi terorističnimi napadi, ali druga tveganja, povezana z varnostjo;
(h)
„obvladovanje posledic“ pomeni učinkovito usklajevanje ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni in/ali ravni Unije, ki so namenjeni odzivanju in zmanjšanju vpliva posledic terorističnih napadov ali drugih incidentov, povezanih z varnostjo;
(i)
„kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij;
(j)
„izredne razmere“ pomenijo vsakršen varnostni incident ali novo grožnjo, ki ima ali bi lahko imela večji negativen vpliv na varnost ljudi v eni ali več državah članicah.
Člen 3
Cilji
1. Splošni cilj instrumenta je prispevati k zagotavljanju visoke stopnje varnosti v Uniji.
2. V okviru splošnega cilja, določenega v odstavku 1, instrument v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v zadevnih strategijah Unije, ciklih politik, programih ter ocenah tveganj in nevarnosti, prispeval k izpolnjevanju posebnih ciljev:
(a)
preprečevanje kriminala, boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, tudi terorizmu, ter okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami;
(b)
povečanje zmogljivosti držav članic in Unije za učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz, ter za pripravljenost in zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo.
Realizacija posebnih ciljev instrumenta se oceni v skladu s členom 55(2) Uredbe (EU) št. 514/2014 z uporabo skupnih kazalnikov, ki so določeni v Prilogi II k tej uredbi in kazalnikov za posamezen program, vključenih v nacionalne programe.
3. Za realizacijo ciljev iz odstavkov 1 in 2 instrument prispeva k naslednjim operativnim ciljem:
(a)
spodbujanje in razvoj ukrepov za krepitev sposobnosti držav članic glede preprečevanja kriminala in boja proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu tudi terorizmu, zlasti z javno-zasebnimi partnerstvi, izmenjavo informacij in najboljših praks, dostopom do podatkov, interoperabilnimi tehnologijami, primerljivimi statističnimi podatki, praktično kriminologijo ter z obveščanjem in dvigom ozaveščenosti;
(b)
spodbujanje in razvoj upravne in operativne koordinacije, sodelovanja, medsebojnega razumevanja in izmenjave informacij med organi pregona, drugimi nacionalnimi organi, Europolom ali drugimi zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami ter mednarodnimi organizacijami;
(c)
spodbujanje in razvoj programov usposabljanja, tudi glede strokovnih in poklicnih sposobnosti ter poznavanja obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin, na področju izvajanja evropskih politik usposabljanja, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, da se spodbudi prava evropska kultura pravosodja in kazenskega pregona;
(d)
spodbujanje in razvoj ukrepov, varoval, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj, tudi žrtvam terorizma, in zlasti otrokom, ki so priče in žrtve, posebej, če so brez spremstva ali kako drugače potrebujejo skrbništvo;
(e)
ukrepi, namenjeni okrepitvi upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic za zaščito kritične infrastrukture v vseh gospodarskih sektorjih, tudi s projekti javno-zasebnega partnerstva in izboljšanim usklajevanjem, sodelovanjem, izmenjavo in razširjanjem znanja in izkušenj v Uniji in z relevantnimi tretjimi državami;
(f)
vzpostavitev varnih povezav ter učinkovitega usklajevanja med obstoječimi sektorsko opredeljenimi akterji zgodnjega opozarjanja in sodelovanja v kriznih razmerah na ravni Unije in na nacionalni ravni, vključno s situacijskimi centri, da se zagotovijo hitra izdelava celovitih in točnih pregledov v kriznih razmerah, usklajevanje ukrepov za odzivanje in izmenjava javnih, zaščitenih in tajnih podatkov;
(g)
ukrepi za krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti, ki temelji na dokazih in je skladen s prednostnimi nalogami in pobudami Unije, zlasti tistimi, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet, da se Uniji omogoči razvoj celostnih pristopov na podlagi skupnih in deljenih ocen v kriznih razmerah in za krepitev vzajemnega razumevanja s strani držav članic in partnerskih držav glede različnih ravni groženj.
4. Instrument prispeva tudi k financiranju tehnične pomoči na pobudo držav članic in Komisije.
5. Ukrepi, ki se financirajo iz instrumenta, se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in človekovega dostojanstva. Zlasti morajo biti v skladu z določbami Listine Evropske unije o človekovih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP).
Kjer je to mogoče, so države članice pri izvajanju ukrepov še posebej pozorne na nudenje pomoči in varstva ranljivim osebam, zlasti otrokom in mladoletnim osebam brez spremstva.
Člen 4
Upravičeni ukrepi v okviru nacionalnih programov
1. V okviru ciljev iz člena 3 te uredbe in z ozirom na sprejete sklepe dialoga o usmeritvi iz člena 13 Uredbe (EU) št. 514/2014 ter v skladu s cilji nacionalnega programa iz člena 7 te uredbe instrument podpira ukrepe v državah članicah in zlasti:
(a)
ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja in usklajevanja med organi pregona, zlasti z ustreznimi organi Unije, kot sta Europol in Eurojust, in med njimi, skupne preiskovalne ekipe in druge oblike skupnih čezmejnih aktivnosti, dostop do informacij in njihovo izmenjavo ter interoperabilne tehnologije;
(b)
projekte, ki spodbujajo mrežno povezovanje, javno-zasebna partnerstva, vzajemno zaupanje, razumevanje in učenje, prepoznavanje, izmenjavo in širjenje znanja, izkušenj in najboljših praks, izmenjavo informacij, skupno zaznavanje razmer in njihovo predvidevanje, načrtovanje ukrepov za izredne razmere ter interoperabilnost;
(c)
dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z raziskavami ter ocenami ogroženosti, tveganja in učinka, ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami, opredeljenimi na ravni Unije, zlasti tistimi, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet;
(d)
dejavnosti ozaveščanja, razširjanja in sporočanja;
(e)
nakup, vzdrževanje informacijskih sistemov Unije in nacionalnih informacijskih sistemov, ki prispevajo k uresničevanju ciljev te uredbe in/ali nadgradnjo informacijskih sistemov in tehnične opreme, vključno s preskušanjem združljivosti sistemov, zaščitenih objektov, infrastrukture, pripadajočih objektov in sistemov, zlasti sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in njihovih sestavnih delov, tudi za namene evropskega sodelovanja pri kibernetski varnosti in kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti;
(f)
izmenjavo, usposabljanje in izobraževanje osebja in strokovnjakov ustreznih organov, vključno z jezikovnim izobraževanjem in skupnimi vajami ali programi;
(g)
ukrepe za uporabo, prenos, preizkušanje in potrjevanje novih metod ali tehnologij, vključno s pilotnimi projekti in nadaljnjimi ukrepi, povezanimi z varnostnimi raziskovalnimi projekti, ki jih financira Unija.
2. Instrument v okviru ciljev iz člena 3 lahko podpira tudi naslednje ukrepe v zvezi s tretjimi državami:
(a)
ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja in usklajevanja med organi pregona, vključno skupne preiskovalne ekipe in druge oblike skupnih čezmejnih aktivnosti, ter dostop do informacij in njihovo izmenjavo ter interoperabilne tehnologije;
(b)
mreženje, vzajemno zaupanje, razumevanje in učenje, prepoznavanje, izmenjavo in razširjanje znanja, izkušenj in najboljših praks, izmenjavo informacij, skupno spremljanje razmer in njihovo predvidevanje, načrtovanje ukrepov za izredne razmere ter interoperabilnost;
(c)
izmenjavo, usposabljanje in izobraževanje osebja in strokovnjakov v ustreznih organih;
Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje zagotovijo usklajevanje ukrepov v tretjih državah in v zvezi s tretjimi državami, kot je opredeljeno v členu 3(5) Uredbe (EU) št. 514/2014.
POGLAVJE II
FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR
Člen 5
Skupna sredstva in izvajanje
1. Skupna sredstva za izvajanje instrumenta znašajo 1 004 milijona EUR v tekočih cenah.
2. Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.
3. Skupna sredstva se uporabijo prek:
(a)
nacionalnih programov v skladu s členom 7;
(b)
ukrepov Unije v skladu s členom 8;
(c)
tehnične pomoči v skladu s členom 9;
(d)
nujne pomoči v skladu s členom 10;
4. Proračun, dodeljen v okviru instrumenta za ukrepe Unije iz člena 8 te uredbe, tehnično pomoč iz člena 9 te uredbe in ukrepe nujne pomoči iz člena 10 te uredbe, se izvaja z neposrednim upravljanjem in posrednim upravljanjem v skladu s točkama (a) oziroma (c) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta.
Proračun, dodeljen nacionalnim programom iz člena 7 te uredbe, se izvaja pod deljenim upravljanjem v skladu s točko (b) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
5. Brez poseganja v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta se skupna sredstva okvirno uporabijo, kot sledi:
(a)
662 milijonov EUR za nacionalne programe držav članic;
(b)
342 milijonov EUR za ukrepe Unije, ukrepe nujne pomoči in tehnično pomoč na pobudo Komisije.
6. Vsaka država članica zneske za nacionalne programe, navedene v Prilogi III, razdeli, kot sledi:
(a)
vsaj 20 % za ukrepe, povezane s posebnim ciljem iz točke (a) prvega pododstavka člena 3(2), in
(b)
vsaj 10 % za ukrepe, povezane s posebnim ciljem iz točke (b) prvega pododstavka člena 3(2).
Države članice lahko odstopajo od teh minimalnih odstotkov, če je v nacionalne programe vključena razlaga, zakaj dodelitev sredstev pod to ravnjo ne ogroža doseganja zadevnega cilja. To razlago oceni Komisija v okviru odobritve nacionalnih programov iz člena 7(2).
7. Skupaj s skupnimi sredstvi, določenimi za Uredbo (EU) št. 515/2014, skupna sredstva, ki so na voljo za instrument, kot je opredeljeno v odstavku 1 tega člena, predstavljajo vsa finančna sredstva, namenjena Skladu za notranjo varnost, ki v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju.
Člen 6
Sredstva za upravičene ukrepe v državah članicah
1. Državam članicam se dodeli 662 milijonov EUR, kot sledi:
(a)
30 % sorazmerno s številom njihovega celotnega prebivalstva;
(b)
10 % sorazmerno z velikostjo njihovega ozemlja;
(c)
15 % sorazmerno s številom potnikov in 10 % s tonami tovora, obravnavanih na njihovih mednarodnih letališčih in v pristaniščih;
(d)
35 % obratno sorazmerno z njihovim bruto domačim proizvodom (standard kupne moči na prebivalca).
2. Za referenčne številke o podatkih iz odstavka 1 se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih je izdala Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki so jih priskrbele države članice v skladu s pravom Unije. Referenčni datum je 30. junij 2013. Dodelitve za nacionalne programe, izračunane na podlagi meril iz odstavka 1, so določene v Prilogi III.
Člen 7
Nacionalni programi
1. Nacionalni program, ki ga je treba pripraviti v skladu z instrumentom, in program, ki ga je treba pripraviti v skladu z Uredbo (EU) št. 515/2014, se predlagata Komisiji v obliki enotnega nacionalnega programa za Sklad v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 514/2014.
2. Pri nacionalnih programih, ki jih mora v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 514/2014 pregledati in odobriti Komisija, se morajo države članice ob upoštevanju ciljev iz člena 3 te uredbe in rezultatov dialoga o usmeritvi iz člena 13 Uredbe (EU) št. 514/2014 osredotočiti zlasti na strateške prednostne naloge Unije, navedene v Prilogi I k tej uredbi. Države članice za vzdrževanje ne uporabijo več kot 8 % skupne dodelitve iz nacionalnega programa za vzdrževanje informacijskih sistemov Unije in nacionalnih informacijskih sistemov, ki prispevajo k uresničevanju ciljev te uredbe, ter za dejavnosti v zvezi s tretjimi državami ali v tretjih državah, ki izvajajo strateške prednostne naloge Unije, navedene v Prilogi I k tej uredbi, prav tako ne več kot 8 %.
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11, da spremeni, doda ali črta strateške prednostne naloge Unije, navedene v Prilogi I k tej uredbi.
Člen 8
Ukrepi Unije
1. Na pobudo Komisije se lahko instrument uporabi za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v posebnem interesu Unije (v nadaljnjem besedilu: ukrepi Unije), ki zadevajo splošne, posebne in operativne cilje iz člena 3.
2. Da bi bili ukrepi Unije upravičeni do financiranja, morajo biti v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, opredeljenimi na ravni Unije, zlasti tistimi, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet, v zadevnih strategijah Unije, ciklih politik, programih in ocenah tveganj in nevarnosti za Unijo, ter morajo podpirati zlasti:
(a)
pripravljalne, upravne in tehnične dejavnosti in dejavnosti spremljanja ter vzpostavitev mehanizma za ocenjevanje, ki je potreben za izvajanje politik na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu, ter obvladovanja kriz;
(b)
nadnacionalne projekte, v katere sta vključeni dve ali več držav članic ali vsaj ena država članica in ena tretja država;
(c)
dejavnosti analize, spremljanja in ocenjevanja, vključno z ocenami tveganj, nevarnosti in učinka, ki temeljijo na dokazih in so skladne s prednostnimi nalogami in pobudami, opredeljenimi na ravni Unije, zlasti tistimi, ki sta jih podprla Evropski parlament in Svet, ter projekti za spremljanje izvajanja prava Unije in ciljev politik Unije v državah članicah;
(d)
projekte, ki spodbujajo mreženje, javno-zasebna partnerstva, medsebojno zaupanje, razumevanje in učenje, prepoznavanje in širjenje najboljših praks ter inovativnih pristopov na ravni Unije, usposabljanja in programe izmenjav;
(e)
projekte, ki podpirajo razvoj metodoloških, predvsem statističnih, pripomočkov, postopkov in skupnih kazalnikov;
(f)
nakup oziroma pridobitev, vzdrževanje in/ali nadgradnjo tehnične opreme, strokovnega znanja, zaščitenih objektov, infrastrukture, ustreznih poslopij in sistemov, zlasti sistemov IKT in njihovih sestavnih delov, na ravni Unije, tudi za namen evropskega sodelovanja pri kibernetski varnosti in kibernetski kriminaliteti, predvsem z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti;
(g)
projekte, namenjene povečanju ozaveščenosti zainteresiranih strani in javnosti o politikah in ciljih EU, ki vključujejo institucionalno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Unije;
(h)
posebno inovativne projekte, ki razvijajo nove metode in/ali tehnologije, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice; predvsem projekte, usmerjene k preverjanju in potrjevanju rezultatov varnostnih raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;
(i)
raziskave in pilotne projekte;
3. Instrument v okviru ciljev iz člena 3 podpira tudi ukrepe v tretjih državah in ukrepe v povezavi z njimi ter zlasti naslednje:
(a)
ukrepe za izboljšanje policijskega sodelovanja in usklajevanja med organi pregona, in kjer je to ustrezno, mednarodnimi organizacijami, vključno skupne preiskovalne ekipe in druge oblike skupnih čezmejnih aktivnosti, dostop do informacij in njihovo izmenjavo ter interoperabilne tehnologije;
(b)
mrežno povezovanje, vzajemno zaupanje, razumevanje in učenje, prepoznavanje, izmenjavo in širjenje znanja, izkušenj in najboljših praks, izmenjavo informacij, skupno zaznavanje razmer in njihovo predvidevanje, načrtovanje ukrepov za izredne razmere ter medsebojno povezljivost;
(c)
nakup, vzdrževanje in/ali nadgradnjo tehnične opreme, vključno s sistemi IKT in njihovimi sestavnimi deli;
(d)
izmenjavo, usposabljanje in izobraževanje osebja in strokovnjakov v ustreznih organih, vključno z jezikovnim usposabljanjem;
(e)
dejavnosti ozaveščanja, razširjanja in sporočanja;
(f)
ocene tveganj, nevarnosti in učinka;
(g)
raziskave in pilotne projekte.
4. Ukrepi Unije se izvajajo v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 514/2014.
Člen 9
Tehnična pomoč
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije lahko instrument v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 514/2014 za tehnično pomoč letno prispeva v Sklad do 800 000 EUR.
2. Na pobudo države članice se lahko v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 514/2014 iz instrumenta financirajo dejavnosti tehnične pomoči. Znesek, rezerviran za tehnično pomoč, v obdobju 2014-2020, ne presega 5 % celotnega zneska, dodeljenega državi članici, plus 200 000 EUR.
Člen 10
Nujna pomoč
1. Instrument zagotavlja finančno pomoč za izvajanje nujnih in posebnih potreb v primeru izrednih razmer, kot so opredeljene točki (j) člena 2.
2. Nujna pomoč se izvaja v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (EU) št. 514/2014.
POGLAVJE III
KONČNE DOLOČBE
Člen 11
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji iz tega člena.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(3) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 21. maja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za obdobje treh let, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem sedemletnega obdobja.
3. Pooblastila iz člena 7(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovat dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 12
Uporaba Uredbe (EU) št. 514/2014
Za instrument se uporabljajo določbe Uredbe (EU) št. 514/2014.
Člen 13
Razveljavitev
Sklep 2007/125/PNZ se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Člen 14
Prehodne določbe
1. Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo projektov oziroma njihov popolni ali delni preklic do njihovega končanja, ali na finančno pomoč, ki jo je odobrila Komisija na podlagi Sklepa 2007/125/PNZ ali katere koli druge zakonodaje, ki se 31. decembra 2013 uporablja za navedeno pomoč.
2. Pri sprejemanju sklepov o sofinanciranju v okviru instrumenta Komisija upošteva ukrepe, sprejete na podlagi Sklepa 2007/125/PNZ pred 20. majem 2014, ki imajo finančne posledice v obdobju, ki ga zajema navedeno sofinanciranje.
3. Zneske, dodeljene za sofinanciranje, ki jih v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2014 odobri Komisija, za katere zahtevani dokumenti za zaključek ukrepov niso bili poslani Komisiji v roku za predložitev končnega poročila, Komisija samodejno sprosti do 31. decembra 2017, kar sproži vračilo neupravičeno izplačanih zneskov.
Zneski iz ukrepov, ki so bili začasno ustavljeni zaradi sodnih postopkov ali upravnih pritožb z odložilnim učinkom, se ne upoštevajo pri računanju zneska, ki se bo samodejno sprostil.
4. Komisija do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu naknadno oceno Sklepa 2007/125/PNZ za obdobje 2007-2013.
Člen 15
Pregled
Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije pregledata to uredbo do 30. junija 2020.
Člen 16
Začetek veljavnosti in uporabe
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014.