РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 283/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура и за отмяна на Решение № 1336/97/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Телекомуникационните мрежи и услуги все повече се превръщат в инфраструктури на основата на интернет, в които широколентовите мрежи и цифровите услуги са тясно свързани помежду си. Интернет се превръща в налагащата се платформа за комуникация, услуги, образование, участие в социалния и политическия живот, културно съдържание и икономическа дейност. Следователно наличието в цяла Европа на широкоразпространен, високоскоростен, сигурен достъп до интернет и на цифрови услуги в полза на обществения интерес е от съществено значение за социалния и икономическия растеж, конкурентоспособността, социалното приобщаване и вътрешния пазар.
(2)
На 17 юни 2010 г. Европейският съвет одобри Съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която има за цел да очертае пътя за максимално оползотворяване на социалния и икономическия потенциал на информационните и комуникационните технологии. Целта на програмата е да стимулира предлагането и търсенето на конкурентоспособни високоскоростни интернет инфраструктури и интернет базирани цифрови услуги с оглед на напредъка към един истински цифров единен пазар, който е от основно значение за интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж.
(3)
В Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4) са определени условията, методите и процедурите за предоставяне на финансово подпомагане от Съюза на трансевропейски мрежи в секторите на транспорта, телекомуникациите и енергийните инфраструктури. Като се има предвид, че съществуват подобни предизвикателства и възможности в секторите, обхванати от Механизма за свързване на Европа (МСЕ), съществува значително поле на действие за оползотворяване на единодействията, включително чрез съчетаване на финансиране по МСЕ с други източници на средства.
(4)
Голям брой презгранични цифрови услуги, чрез които се осъществява обмен между европейските публични администрации с цел подкрепа на политиките на Съюза, вече са факт. При предоставянето на нови решения е важно да се използват съществуващите решения, изпълнявани в рамките на други европейски инициативи, да се избягва дублирането на усилия и да се осигуряват координацията и съгласуваността на подходите и решенията при различните инициативи и политики, например програмата ISA, установена с Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), програмата „Фискалис“, установена с Регламент (ЕС) № 1286/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) и „Хоризонт 2020“, установена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7). По подобен начин, важно е решенията да отговарят на приетите международни и/или европейски стандарти или на отворените спецификации за оперативна съвместимост, конкретно набелязани от Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8), и на други съответни спецификации и насоки като Европейската рамка за оперативна съвместимост за европейските обществени услуги (ЕРОС).
(5)
Разработването на високоскоростни широколентови мрежи ще се облагодетелства от европейските технически стандарти. Необходими са програми на Съюза за научноизследователска и развойна дейност, както и засилен мониторинг на процедурите за стандартизация, ако Съюзът иска да играе централна роля в телекомуникационната индустрия.
(6)
Съфинансираните по Програмата за конкурентоспособност и иновации (9) мащабни пилотни проекти между държавите-членки като PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX или SPOCS, утвърдиха основни презгранични цифрови услуги на вътрешния пазар въз основа на общи основни градивни елементи, които са в процес на консолидация посредством проекта eSENS. Тези пилотни проекти вече достигнаха степента на зрелост, необходима за масовото им въвеждане, или ще я достигнат в близко бъдеще. Съществуващите проекти от общ интерес вече доказаха несъмнената добавена стойност на действията на европейско равнище, например в сферата на културното наследство (Europeana), закрилата на децата (програмата „По-безопасен интернет“), социалната сигурност (EESSI), като същевременно бяха предложени и други такива проекти, например в сферата на защитата на потребителите (онлайн решаване на спорове).
(7)
Що се отнася до инфраструктурите за цифрови услуги, основните градивни елементи следва да имат приоритет пред останалите инфраструктури за цифрови услуги, тъй като те са предпоставка за последните. Инфраструктурите за цифрови услуги следва, inter alia, да създават европейска добавена стойност и да отговарят на доказани нужди. Те следва да бъдат достатъчно зрели с оглед на тяхното внедряване - както в техническо, така и в оперативно отношение - и това да бъде доказано по-специално чрез успешно изпълнени пилотни проекти. Те следва да почиват на конкретен план за постигане на устойчивост с цел да се осигури средно- до дългосрочна експлоатация на основните платформи за услуги и извън МСЕ. Поради това финансовото подпомагане в рамките на настоящия регламент следва, когато е възможно, да бъде прекратявано постепенно във времето и по целесъобразност да бъде мобилизирано финансиране от източници извън МСЕ.
(8)
Инфраструктурите за цифрови услуги, необходими за изпълнението на правни задължения съгласно правото на Съюза и/или чрез които се разработват или осигуряват основни градивни елементи с потенциално голямо въздействие върху изграждането на паневропейски публични услуги, е важно да бъдат финансирани, с цел да се окаже подкрепа на множествени инфраструктури за цифрови услуги и с течение на времето постепенно да се изгради европейска екосистема за оперативна съвместимост. Правни задължения в този контекст означава конкретни разпоредби, изискващи разработването или използването на инфраструктури за цифрови услуги или резултати, които могат да бъдат постигнати единствено чрез европейски инфраструктури за цифрови услуги.
(9)
Europeana и програмата „По-безопасен интернет за децата“, като добре установени инфраструктури за цифрови услуги, следва да се ползват с приоритет за финансиране. По-специално продължаването на финансирането от Съюза за МСЕ от други програми на Съюза следва да бъде осигурено през първите години от многогодишната финансова рамка за периода 2014-2020 г., установена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10), за да се създаде възможност за непрекъснатото и успешно предоставяне на услуги на същото ниво, както е предвидено в настоящата схема на финансиране. На 10 май 2012 г. Съветът подчерта огромното значение на това да бъде осигурена дългосрочната жизнеспособност на Europeana, включително по отношение на нейното управление и финансиране (11).
(10)
Следва да бъде осигурена безопасна, приобщаваща и положителна онлайн среда за децата и младите хора. Като решаваща мярка за защита и утвърждаване на правата на детето в онлайн средата, следва да бъде осигурено функционирането на програмата „По-безопасен интернет“ след 2014 г. Чрез прилагането на настоящия регламент, изпълнението на Европейската стратегия за по-добър интернет за децата на равнището на Съюза, както и на равнището на държавите-членки, следва да бъде финансово подпомагано, особено що се отнася до центровете за по-безопасен интернет (SIC) в държавите-членки. Дейностите на SIC, включително звената за осведомяване и другите дейности за повишаване на осведомеността, телефонните линии в помощ на децата, родителите и социалните работници за това как децата да използват най-правилно интернет, както и горещи линии за съобщаване на съдържание в интернет, свързано със сексуална злоупотреба с деца, са основен елемент и предпоставка за успеха на тази стратегия.
(11)
В бъдещ правен акт на Съюза относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар трябва да се определят подробно изискванията и условията за взаимното признаване на ключовите елементи, наричани по-нататък основните градивни елементи на инфраструктурата за цифрови услуги. Този акт ще обхваща няколко от най-важните градивни елементи, т.е. електронната идентификация и електронния подпис като част от проектите от общ интерес, изложени в приложението към настоящия регламент.
(12)
Реализираните инфраструктури за цифрови услуги, съгласно Решение 922/2009/ЕО ще улеснят електронното презгранично и междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации. Това, от своя страна, ще даде възможност за предоставянето на основни услуги в области, inter alia, като електронната идентификация и удостоверяване на автентичността и електронните поръчки, презграничната взаимосвързаност на бизнес регистрите, оперативно съвместимите електронни презгранични здравни услуги, както и презграничното сътрудничество в областта на киберсигурността, като по този начин ще допринесе за изграждането на цифровия единен пазар. Подобно взаимодействие между администрациите ще се постигне чрез създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместимите основни платформи за услуги, които стъпват върху съществуващите общи основни градивни елементи и/или осигуряващи допълнителни основни градивни елементи, които са от първостепенно значение за разработването на други основни платформи за услуги, и на свързаните с тях общи услуги, които свързват националните инфраструктури с основните платформи за услуги с цел предоставяне на презгранични цифрови услуги.
(13)
Държавите-членки следва да насърчават местните и регионалните органи да се ангажират изцяло и ефективно с управлението на инфраструктурите за цифрови услуги и да гарантират, че при проектите от общ интерес във връзка с презграничното предоставяне на електронни административни услуги се отчитат препоръките на ЕРОС.
(14)
В резолюцията си от 6 юли 2011 г.„Европейският широколентов достъп: да инвестираме в стимулиран от цифровите технологии растеж“ (12) Европейският парламент акцентира върху това, че широколентовите услуги са от основно значение за конкурентоспособността на промишлеността на Съюза и имат огромен принос за икономическия растеж в Съюза, за социалното сближаване и за създаването на качествена заетост. Инвестирането в съвременни и съответстващи на бъдещето технологии е от решаващо значение, ако Съюзът иска да бъде източник на иновации, знания и услуги.
(15)
Европейски пазар, на който близо 500 милиона души са свързани към високоскоростна широколентова мрежа, би действал като движеща сила за развитието на вътрешния пазар, създавайки уникална в световен мащаб критична маса от потребители, отваряйки нови възможности за всички региони, предоставяйки повече стойност на всеки отделен потребител, а на Съюза - способността да бъде водеща в световен мащаб икономика, основана на знанието. Бързото разпространение на високоскоростните широколентови мрежи е решаващо за развитието на производителността на Съюза и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, като например здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(16)
Комбинацията от нови възможности в инфраструктурата и нови иновативни и оперативно съвместими услуги следва да задвижи един „добродетелен кръг“, насърчавайки нарастващото търсене на високоскоростен широколентов достъп, на което би било добре да се откликне от търговска гледна точка.
(17)
В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се посочва, че до 2020 г. всички европейци следва да имат достъп до интернет със скорост от над 30 Mbps и най-малко 50 % от европейските домакинства следва да имат интернет връзка със скорост над 100 Mbps.
(18)
Предвид бързото развитие на цифровите услуги и приложенията, изискващи все по-бърза интернет връзка, и бързата еволюция на съвременните технологии, които позволяват това, е целесъобразно в рамките на оценката на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа да се предвиди възможността за преразглеждане на целите в сферата на широколентовия достъп за 2020 г., така че да се направи необходимото Съюзът да разполага с конкурентоспособни широколентови скорости в сравнение с останалите икономики в света.
(19)
Част от проектите в областта на широколентовия достъп следва да бъдат по-амбициозни, да преследват по-високи скорости и по този начин да послужат като пилотни проекти за по-бързо свързване и като модели с потенциал за репродуциране.
(20)
В резолюцията си от 12 септември 2013 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за растеж, мобилност и заетост: време е за ускорени действия, Европейският парламент подчертава, че една от преразгледаните ориентирани към бъдещето цели на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа за 2020 г. трябва да бъде свързването на всички домакинства в Съюза с широколентова връзка от 100 Mbps и най-малко 50 % от домакинствата да имат интернет връзка със скорост 1 Gbps или по-висока.
(21)
Частният сектор следва да има водещата роля при внедряването и модернизирането на широколентовите мрежи и да се подкрепя от благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Там, където частните инвестиции не достигат, държавите-членки следва да положат необходимите усилия за постигане целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Публичното финансово подпомагане за широколентовите технологии следва да се ограничава до програми или инициативи, насочени към проекти, които не могат да бъдат финансират само от частния сектор и по отношение на които това е потвърдено от предварителни оценки, посочващи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(22)
Финансовите инструменти за широколентовите мрежи не трябва да нарушават неправомерно конкуренцията, да изтласкват частните инвестиции или да лишават частните оператори от стимули за инвестиране. Тези инструменти трябва по-специално да съответстват на членове 101, 102, 106 и 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както и, ако е необходимо, на насоките на ЕС за прилагането на правилата за държавната помощ по отношение на бързото разполагане на широколентовите мрежи.
(23)
Публичното финансиране за широколентовите мрежи трябва да се изразходва единствено за инфраструктури, които отговарят на приложимото право, по-специално правото в областта на конкуренцията, както и на задълженията по отношение на достъпа съгласно Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(24)
Тъй като финансовите ресурси, които са на разположение в рамките на МСЕ, са ограничени, финансовото подпомагане следва да се концентрира върху създаването на механизми за финансиране на равнището на Съюза, които да привличат допълнителни инвестиции, да насърчават мултиплициращия ефект и по-този начин да способстват за ефикасното използване с цел инвестиции на частни и други публични средства. Този подход дава възможност бизнесът и институционалните действащи лица да дават принос, който да е доста над равнищата на финансиране, пряко допустими по линия на МСЕ.
(25)
С оглед на ограничените финансови ресурси по линия на МСЕ и с цел да се осигури подходящо финансиране за инфраструктурите за цифрови услуги, общата сума на отпуснатите от бюджета средства за широколентов достъп не следва да надвишава минимума, необходим за реализирането на икономически ефективна интервенция, което следва да бъде определено посредством предварителна оценка, която взема предвид, inter alia, вида на предвидените финансови инструменти, потенциалния лостов ефект за портфейла на проекти с минимална ефективност, както и условията на пазара.
(26)
Подкрепата от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допълва подпомагането, предоставено в рамките на други програми и инициативи на Съюза, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, когато предварителна оценка установи неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации и когато управляващите органи вземат такова решение. Финансовото подпомагане от МСЕ за внедряването на широколентовите технологии следва да допринася към усилията на държавите-членки както пряко, така и чрез осигуряването на инвестиционен механизъм за доброволно, специално заделено финансиране от други източници, в т.ч. европейските структурни и инвестиционни фондове, и така да даде възможност на държавите-членки, с цел повишаване на ефективността на публичните разходи, да се възползват от ноу-хауто и ефектите от мащаба на управляваните от Съюза схеми.
(27)
С цел да се осигури най-добрата икономическа ефективност и като се имат предвид ограничените ресурси, следва да има финансиране от МСЕ за проекти, които разчитат на най-подходящата за конкретния проект технология, могат да спомогнат за стимулирането на иновативни бизнес модели и имат голям потенциал за репродуциране. Когато проектите се финансират чрез доброволни вноски по линия на МСЕ като европейските структурни и инвестиционни фондове или чрез национално или регионално финансиране, критериите за допустимост следва да са по-гъвкави и да отчитат конкретната ситуация и условията в сферата, за която е предвидено въпросното финансиране.
(28)
Съюзът може да подкрепя внедряването на широколентови мрежи, които допринасят за целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа във всички видове области. Ограничаването на „цифровото разделение“ и разрастването на цифровото приобщаване са важна цел на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Затова всички действия на Съюза в областта на широколентовите мрежи следва да са насочени към задоволяването на специалните нужди на крайградските, селските и по-специално рядко населените и по-слабо развитите райони, в които е необходимо да бъдат осигурени връзки. Това включва внедряването на широколентови мрежи за свързване на острови, труднодостъпни вътрешни райони, планински, отдалечени и периферни региони, включително островни държави-членки с централните региони на Съюза и/или действия за повишаване на надеждността и качеството на връзките между тези райони и централните региони на Съюза.
(29)
За да приключи изграждането на цифровия единен пазар, следва да се насърчава съвместимостта между МСЕ и националните и регионалните действия в сферата на широколентовите мрежи.
(30)
Формите на финансова подкрепа при изпълнението на настоящия регламент следва да бъдат съобразени с характеристиките на въпросните действия. Например в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги, които не могат да бъдат финансирани от други източници, следва да бъдат определени като приоритетни за финансиране чрез обществени поръчки или - по изключение - чрез безвъзмездни средства, докато общите услуги следва да получат единствено ограничено подпомагане от МСЕ. Освен това при всяко финансово подпомагане от МСЕ стремежът следва да бъде към ефективно използване на средствата на Съюза и поради това широколентовите мрежи следва да получат подкрепа от финансови инструменти, които осигуряват привличане на повече средства в сравнение със схемите за безвъзмездни средства.
(31)
Интервенцията по настоящия регламент следва да има за цел постигането на единодействия и оперативна съвместимост между различните проекти от общ интерес, описани в приложението, както и с други инфраструктури, включително транспортни и енергийни инфраструктури, подкрепени от МСЕ, със съответните научноизследователски инфраструктури, подкрепени, inter alia, от „Хоризонт 2020“, и съответните инфраструктури, подкрепени от европейските структурни и инвестиционни фондове, като същевременно се избягва дублирането и ненужната административна тежест.
(32)
Финансовото подпомагане на проектите от общ интерес следва да се допълва от хоризонтални действия, включително от техническа помощ, мерки за стимулиране на търсенето и за координация, които следва да имат за цел максималното въздействие на интервенцията от страна на Съюза.
(33)
При заделянето на средства за интервенцията в областта на широколентовите мрежи Комисията следва да отчита надлежно резултатите от оценките на съществуващите финансови инструменти на Съюза.
(34)
Комисията следва да се подпомага от експертна група от представители на всички държави-членки, с която да се провеждат консултации и която да допринася, inter alia, за мониторинга на изпълнението на настоящия регламент, планирането, оценката и разрешаването на свързаните с изпълнението проблеми.
(35)
Експертната група следва да си сътрудничи и с органите, ангажирани с прилагането на настоящия регламент, например местните и регионалните органи, доставчиците на интернет, администраторите на публични мрежи и производителите на компоненти, както и с националните регулаторни органи и Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (BEREC), създаден с Регламент (ЕО) № 1211/2009 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(36)
С Регламент (ЕС) № 1316/2013 се създава Комитет за координация на МСЕ, който е и комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (16). С Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Комисията се предоставят правомощията да приема съгласно процедурата по разглеждане годишни и многогодишни работни програми, включително в сектора на телекомуникациите, който е предмет на настоящия Регламент. Във връзка с това е важно е да се поясни, че при обсъждането на въпроси, свързани с настоящия регламент, по-специално проекти на годишни и многогодишни работни програми, държавите-членки следва да бъдат представлявани в Комитета за координация на МСЕ от експерти от сектора на телекомуникационната инфраструктура,
(37)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно координираното развитие на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната структура, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради презграничния характер на подкрепяните инфраструктури и последиците за цялата територия на Съюза, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(38)
С цел подкрепа на проекти от общ интерес в сектора на транспорта, телекомуникационната и енергийната инфраструктура, Регламент (ЕС) № 1316/2013 определя условията, методите и процедурите за предоставяне на финансова подкрепа на Съюза на трансевропейските мрежи. Той определя също така разбивката на средствата, налични съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 в трите сектора. Регламент (ЕС) № 1316/2013 е приложим от 1 януари 2014 г. Поради това е уместно да се съгласува прилагането на настоящия регламент с прилагането на Регламент (ЕС) № 1316/2013 и с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(39)
Решение № 1336/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17) следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
1. Настоящият регламент установява насоки за навременното разгръщане и оперативната съвместимост на проекти от общ интерес в сферата на трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
2. С настоящия регламент се определят по-специално:
а)
целите и оперативните приоритети на проектите от общ интерес;
б)
набелязването на проектите от общ интерес;
в)
критериите, спрямо които действията, допринасящи за проектите от общ интерес, се определят като допустими за финансово подпомагане от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 1316/2013 за тяхното разработване, внедряване, разгръщане, взаимно свързване и оперативна съвместимост;
г)
приоритетите за финансиране на проектите от общ интерес.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, съдържащи се в член 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1316/2013 се прилагат и следните определения:
а)
„телекомуникационна инфраструктура“ означава широколентови мрежи и инфраструктури за цифрови услуги;
б)
„инфраструктурите за цифрови услуги“ означава инфраструктури, които дават възможност по електронен път, обикновено чрез интернет, да се предоставят мрежови услуги, осигуряващи трансевропейски оперативно съвместими услуги от общ интерес за гражданите, предприятията и/или публичните органи, и които включват основни платформи за услуги и общи услуги;
в)
„основни градивни елементи“ означава базови инфраструктури за цифрови услуги, които са ключови елементи, използвани на свой ред в по-сложни инфраструктури за цифрови услуги;
г)
„основни платформи за услуги“ означава центрове на инфраструктурите за цифрови услуги, които имат за цел да осигурят трансевропейски връзки, достъп и оперативна съвместимост, и които са отворени за държавите-членки и могат да бъдат отворени и за други субекти;
д)
„общи услуги“ означава портални услуги, които свързват една или няколко национални инфраструктури към основна(и) платформа(и) за услуги;
е)
„широколентови мрежи“ означава жични и безжични мрежи за достъп, помощна инфраструктура и основни мрежи, способни да предоставят връзки с много висока скорост;
ж)
„хоризонтални действия“ означава проучвания и действия за подкрепа на програмата съгласно определението съответно в член 2, точки 6 и 7 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Член 3
Цели
1. Проектите от общ интерес допринасят за постигането на общите цели, посочени в член 3 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
2. В допълнение към общите цели проектите от общ интерес преследват една или няколко от следните конкретни цели:
а)
икономически растеж и подкрепа за завършването и функционирането на вътрешния пазар в подкрепа на конкурентоспособността на европейската икономика, включително на малките и средните предприятия (МСП);
б)
подобрения в ежедневието на гражданите, предприятията и публичните органи на всяко равнище чрез насърчаване на широколентовите мрежи, взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните, регионалните и местните широколентови мрежи, както и на недискриминационния достъп до такива мрежи и цифровото приобщаване.
3. За постигането на целите, посочени в параграфи 1 и 2, допринасят следните оперативни приоритети:
а)
оперативна съвместимост, свързаност, устойчиво внедряване, експлоатация и модернизиране на трансевропейските инфраструктури за цифрови услуги, както и координация на европейско равнище;
б)
ефективен приток на частни и публични инвестиции, които да стимулират внедряването и модернизирането на широколентови мрежи с оглед на приноса към постигането на целите за осигуряване на широколентов достъп от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.
Член 4
Проекти от общ интерес
1. Проектите от общ интерес по-специално:
а)
имат за цел създаването и/или усъвършенстването на оперативно съвместими и, когато е възможно, международно съвместими основни платформи за услуги, съпътствани от общи услуги за инфраструктури за цифрови услуги;
б)
осигуряват ефективни механизми за инвестиции в сферата на широколентовите мрежи, привличат нови категории инвеститори и организатори на проекти и насърчават възпроизвеждането на иновативни проекти и бизнес модели.
2. Проектите от общ интерес могат да обхващат целия цикъл, включително проучвания за приложимост, изпълнение, непрекъсната работа и модернизиране, координиране и оценка.
3. Проектите от общ интерес могат да получават подкрепа от хоризонтални действия.
4. Проектите от общ интерес и действията, допринасящи за тяхното осъществяване, са описани по-подробно в приложението.
Член 5
Методи на интервенция
1. В сферата на инфраструктурите за цифрови услуги основните платформи за услуги се изграждат най-вече от Съюза, докато общите услуги се изграждат от страните, свързани към съответната основна платформа за услуги. Инвестициите в широколентови мрежи се осъществяват предимно от частния сектор с подкрепата на благоприятстваща конкуренцията и инвестициите нормативна уредба. Публична подкрепа за широколентови мрежи се предоставя само в случаи на неефективност на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации.
2. Държавите-членки и другите субекти, отговарящи за изпълнението на проектите от общ интерес или даващи принос към него, се насърчават да предприемат мерките, необходими за улесняване на изпълнението на проектите от общ интерес. Окончателното решение за изпълнението на проект от общ интерес, което има отношение към територията на дадена държава-членка, се взема след одобрение от тази държава-членка.
3. Действията, допринасящи към проектите от общ интерес, които изпълняват критериите по член 6 от настоящия регламент, са допустими за финансова подкрепа от Съюза при условията и от инструментите в рамките на Регламент (ЕС) № 1316/2013. Финансовата подкрепа се предоставя в съответствие с приложимите правила и процедури, приети от Съюза, приоритетите за финансиране, определени в член 6 от настоящия регламент, и наличието на ресурси, като се отчитат конкретните нужди на бенефициерите.
4. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
5. Действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, се подпомагат от:
а)
финансови инструменти съгласно определението от Регламент (ЕС) № 1316/2013, които са отворени за допълнителен принос от други сектори на МСЕ, други инструменти, програми и бюджетни редове от бюджета на Съюза, държавите-членки, включително регионални и местни органи, и всякакви други инвеститори, включително частни инвеститори в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013; и /или
б)
съчетание от финансови инструменти и безвъзмездни средства от публични източници, различни от МСЕ, били те публични източници от Съюза или национални.
6. Хоризонталните действия се подпомагат от:
а)
обществени поръчки; и/или
б)
безвъзмездни средства.
7. Общият размер на сумата от бюджета, заделена за финансови инструменти в сферата на широколентовите мрежи, не трябва да надвишава минимума, необходим за осъществяване на рентабилни интервенции, които се определят въз основа на предварителните оценки, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
Тази сума се равнява на 15 % от финансовия пакет за сектора на телекомуникациите, посочен в член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
8. Най-малко една трета от проектите в сферата на широколентовите мрежи, които получават финансова подкрепа по линия на настоящия регламент, трябва да са насочени към широколентова скорост над 100 Mbps.
9. След представянето на доклада, посочен в член 8, параграф·6, Европейският парламент и Съветът могат по предложение на Комисията да преразгледат сумата, определена съгласно параграф 7 от настоящия член, и съотношението на проектите, посочен в параграф 8 от настоящия член.
10. Когато подкрепата от МСЕ допълва европейските структурни и инвестиционни фондове и друга пряка публична подкрепа, постигането на положителни взаимодействия между действията по МСЕ и подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове може да бъде подсилено чрез използване на съответен механизъм за координация.
Член 6
Критерии за допустимост и приоритети за финансиране
1. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, трябва да отговарят на всеки от следните критерии, за да бъдат допустими за финансиране:
а)
да са достигнали достатъчен етап на зрялост, за да бъдат внедрени, и това да бъде доказано по-специално чрез успешни пилотни проекти в рамките на програми като програмите на Съюза, отнасящи се до иновациите и научноизследователската дейност;
б)
да допринасят към политиките и дейностите на Съюза в подкрепа на вътрешния пазар;
в)
да създават европейска добавена стойност и да имат стратегия и планиране за дългосрочна устойчивост - където е подходящо чрез източници на финансиране, различни от МСЕ, - чието качество трябва да бъде доказано от оценки на осъществимостта и на разходите и ползите; Тази стратегия се актуализира при необходимост;
г)
да отговарят на международните и/или европейските стандарти или на отворени спецификации и насоки за оперативна съвместимост, например на Европейската рамка за оперативна съвместимост, и използват умело съществуващите решения.
2. Подборът на действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги, които да бъдат финансирани по линия на МСЕ, както и определянето на равнището на финансиране, се извършват като част от годишна работна програма, посочена в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
3. На финансирането на основни градивни елементи, които са от решаващо значение за разработването, внедряването и експлоатацията на други инфраструктури за цифрови услуги, посочени в раздел 1.1 от приложението, или чиито перспективи за използване в тези отношения могат да бъдат доказани, се отдава първостепенен приоритет.
4. На другите инфраструктури за цифрови услуги в подкрепа на правото, политиките и програмите на Съюза, които са изброени в раздели 1.2 и 1.3 от приложението, и които, ако е възможно, стъпват върху съществуващи основни градивни елементи, се отдава второстепенен приоритет.
5. Подкрепата за основни платформи за услуги има приоритет пред общите услуги.
6. Въз основа на целите, предвидени в член 3 от настоящия регламент, описанието на проектите от общ интерес в приложението към настоящия регламент и в зависимост от наличния бюджет, в годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, могат да се определят допълнителни критерии за допустимост и приоритетност в сферата на инфраструктурите за цифрови услуги.
7. За да бъдат допустими за финансиране, действията, допринасящи към проекти от общ интерес в сферата на широколентовите мрежи, трябва да отговарят на всеки един от следните критерии:
а)
да имат значителен принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа;
б)
степента им на проектна разработка и подготовка да бъде достатъчна и да почива върху ефективни механизми за изпълнение;
в)
да работят за преодоляване на неефективността на пазара или на неоптималните инвестиционни ситуации;
г)
да не водят до смущения на пазара или изтласкване на частните инвестиции;
д)
да използват технология, която се счита за най-подходяща за удовлетворяване на потребностите на въпросната географска област, като се отчитат географските, социалните и икономическите фактори въз основа на обективни критерии и в съответствие с принципа за технологичен неутралитет;
е)
да внедряват най-подходящата за конкретния проект технология, като същевременно предлагат най-добрия баланс между технологиите последно поколение по отношение на капацитета на потока от данни, сигурността на предаване, устойчивостта на мрежата и ефективността на разходите;
ж)
да притежават голям потенциал за последващо възпроизвеждане и/или да се базират на иновативни бизнес модели.
8. Изпълнението на критериите, посочени в буква ж) от параграф 7 от настоящия член, не се изисква по отношение на проекти, финансирани от допълнителен, специално заделен принос, предоставен в съответствие с член 15, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
9. За да бъдат допустими за финансиране, хоризонталните действия трябва да отговарят на следните критерии:
а)
да подготвят или подкрепят действия по изпълнението по отношение на внедряването, управлението и разрешаването на съществуващи или нововъзникващи проблеми;
б)
да създават ново търсене на инфраструктури за цифрови услуги.
Член 7
Сътрудничество с трети държави и международни организации
1. Съюзът може да установява контакти, да участва в дискусии, да обменя информация и да си сътрудничи с публични органи или всякакви други организации в трети държави, за да постигне някоя от целите, преследвани с настоящия регламент. Наред с останалите цели това сътрудничество трябва да преследва и целта да се спомага за налагането на оперативната съвместимост между мрежите в областта на телекомуникационната инфраструктура в Съюза и сходни мрежи в трети държави.
2. Държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които членуват в Европейското икономическо пространство (ЕИП), могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие с условията, определени в Споразумението за ЕИП.
3. Чрез дерогация от член 8, параграф 3 и член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1316/2013присъединяващите се държави и страните кандидатки, които се ползват от предприсъединителна стратегия, могат да участват в сектора на МСЕ, който обхваща телекомуникационната инфраструктура, в съответствие със споразуменията, които са подписали със Съюза.
4. За целите на участието на държавите от ЕАСТ секторът на МСЕ, обхващащ телекомуникационната инфраструктура, се разглежда като отделна програма.
Член 8
Обмен на информация, наблюдение и докладване
1. Въз основа на информацията, получена по член 22, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1316/2013, държавите-членки и Комисията обменят информация и най-добри практики за напредъка, постигнат по прилагането на настоящия регламент. Когато е целесъобразно, държавите-членки ангажират в процеса местните и регионалните органи. Комисията публикува годишен обзор на тази информация и го предава на Европейския парламент и на Съвета.
2. Комисията провежда консултации с експертна група и се подпомага от нея, като тя е съставена от по един представител от всяка държава-членка. Експертната група подпомага Комисията по-специално в:
а)
следенето на изпълнението на настоящия регламент;
б)
отчитането на националните планове и националните стратегии, където има такива;
в)
предприемането на мерки за оценка на изпълнението на работните програми на финансово и техническо равнище;
г)
разрешаване на съществуващи или нововъзникващи проблеми в изпълнението на проектите;
д)
формулирането на стратегически насоки преди изготвянето на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013, по-специално във връзка с подбора и оттеглянето на действия, допринасящи към проекти от общ интерес, и с определянето на разбивката на бюджета, както и с преразглеждането на тези работни програми.
3. Експертната група може да обсъжда и всякакви други въпроси, отнасящи се до разработването на трансевропейски мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура.
4. Комисията информира експертната група за постигнатия напредък в изпълнението на годишните и многогодишните работни програми, посочени в член 17 от Регламент (ЕС) № 1316/2013.
5. Експертната група осъществява сътрудничество със субектите, участващи в планирането, развитието и управлението на цифровите мрежи и услуги, както и с други имащи отношение участници.
Комисията и другите субекти, които отговарят за изпълнението на настоящия регламент, като например Европейската инвестиционна банка, отделят специално внимание на коментарите на експертната група.
6. Във връзка с междинната и с последващата оценка на Регламент (ЕС) № 1316/2013, както е предвидено в член 27 от посочения регламент и с помощта на експертната група Комисията публикува доклад за напредъка в изпълнението на настоящия регламент. Този доклад се представя на Европейския парламент и на Съвета.
7. В доклада се предоставя оценка на постигнатия напредък в разработването и изпълнението на проекти от общ интерес, включително дали са били налице закъснения в изпълнението и трудности, както и информация за поетите задължения и плащанията.
8. В доклада Комисията оценява също дали обхватът на проектите от общ интерес продължава да отразява технологичното развитие и иновациите, както и новостите в регулаторната или пазарната среда и дали с оглед на тези новости и на необходимостта от дългосрочна устойчивост финансирането за някои от подкрепените проекти от общ интерес следва да бъде постепенно оттеглено или набавено по други начини. За проекти, за които е вероятно да окажат значително въздействие върху околната среда, тези доклади включват анализ на въздействието върху околната среда, като се вземат предвид, където е уместно, нуждите във връзка с адаптацията към изменението на климата и ограничаването на последствията от него, както и устойчивостта на бедствия. Такава оценка може да бъде проведена и по всяко друго време, когато бъде счетено за уместно.
9. Постигането на конкретните цели, посочени в член 3, се измерва с последващи оценки, inter alia, въз основа на:
а)
наличието на инфраструктури за цифрови услуги, измерени по броя на държавите-членки, свързани към всяка инфраструктура за цифрови услуги;
б)
процента на гражданите и стопанските субекти, които използват инфраструктури за цифрови услуги, и наличието на подобни услуги в презгранични условия;
в)
обема на инвестициите, привлечени в сферата на широколентовите технологии, и техния лостов ефект, за проектите, финансирани със средства от публични източници, както е посочено в член 5, параграф 5, буква б).
Член 9
Отмяна
Решение № 1336/97/ЕО се отменя.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
UREDBA (EU) št. 283/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. marca 2014
o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenj Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Telekomunikacijska omrežja in storitve se vedno bolj spreminjajo v internetno podprto infrastrukturo, v kateri so širokopasovna omrežja tesno prepletena z digitalnimi storitvami. Internet postaja prevladujoča platforma za komunikacijo, storitve, izobraževanje, sodelovanje v družbenem in političnem življenju, kulturne vsebine ter poslovanje. Zato je zaradi družbene in gospodarske rasti, konkurenčnosti, socialne vključenosti in notranjega trga bistveno zagotoviti vseevropsko razpoložljivost splošno razširjenega, zelo hitrega in varnega dostopa do interneta in digitalnih storitev v javnem interesu.
(2)
Evropski svet je 17. junija 2010 podprl sporočilo Komisije z dne 26. avgusta 2010 o Evropski digitalni agendi, katere namen je začrtati pot za doseganje čim večjega družbenega in gospodarskega potenciala informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Spodbuditi želi ponudbo konkurenčne internetne infrastrukture visoke hitrosti in internetno podprtih digitalnih storitev ter povpraševanje po njih, da bi se približali pravemu enotnemu digitalnemu trgu, ki je bistven za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
(3)
V Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so določeni pogoji, metode in postopki za zagotavljanje finančne pomoči Unije za vseevropska omrežja v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Zaradi podobnih izzivov in priložnosti v sektorjih, ki jih zajema instrument za povezovanje Evrope (IPE), je veliko možnosti za izkoriščanje sinergij, vključno z združevanjem sredstev IPE z drugimi viri financiranja.
(4)
Dejansko že obstaja veliko čezmejnih digitalnih storitev, ki omogočajo izmenjave med evropskimi javnimi upravami v podporo politikam Unije. Pri zagotavljanju novih rešitev je pomembno, da se upoštevajo že obstoječe rešitve, izvedene v okviru drugih evropskih pobud, da se izogne podvajanju dela ter se zagotovi usklajevanje in povezovanje pristopov in rešitev med različnimi pobudami in politikami, kot so na primer program ISA, vzpostavljen s Sklepom št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), program Fiscalis, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1286/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta (6), in Obzorje 2020, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Prav tako je pomembno, da rešitve upoštevajo dogovorjene mednarodne in/ali evropske standarde ali odprte specifikacije za interoperabilnost, zlasti tiste, ki jih je opredelila Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ter druge zadevne specifikacije in smernice, kot je evropski interoperabilnostni okvir za evropske javne storitve (EIF).
(5)
Evropski tehnični standardi bodo koristili razvoju širokopasovnih omrežij visoke hitrosti. Če želi imeti Unija vodilno vlogo v telekomunikacijski industriji, so potrebni programi Unije za raziskave in razvoj ter intenzivnejše spremljanje postopkov standardizacije.
(6)
Vse-evropski pilotni projekti, izvedeni med državami članicami in sofinancirani v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost (9), kot so PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX ali SPOCS, so potrdili ključne čezmejne digitalne storitve na notranjem trgu, temelječe na skupnih gradnikih, ki se konsolidirajo v okviru projekta eSENS. Ti pilotni projekti so že dosegli stopnjo zrelosti, potrebno za njihovo vzpostavitev, ali pa jo bodo dosegli v bližnji prihodnosti. Obstoječi projekti skupnega interesa, denimo na področjih kulturne dediščine (Europeana), zaščite otrok (Varnejši internet) in socialne varnosti (EESSI), so že izkazali jasno dodano vrednost ukrepanja na evropski ravni, predlagani pa so bili še drugi projekti, na primer na področju varstva potrošnikov (spletno reševanje sporov).
(7)
Na področju infrastruktur za digitalne storitve bi morali imeti gradniki prednost pred drugimi infrastrukturami za digitalne storitve, saj so predpogoj zanje. Infrastrukture za digitalne storitve bi morale med drugim ustvariti evropsko dodano vrednost in izpolnjevati dokazane potrebe. Tehnološko in operativno bi morale biti dovolj zrele za vzpostavitev, kar se dokaže predvsem z uspešnimi pilotnimi projekti. Temeljiti bi morale na konkretnem načrtu za trajnost, da bi zagotovile srednje- do dolgoročno delovanje jedrnih storitvenih platform tudi zunaj IPE. Finančno pomoč v okviru te uredbe bi bilo treba, kadar je mogoče, postopoma ukiniti ter, kadar je primerno, uporabiti sredstva iz drugih virov kot IPE.
(8)
Pomembno je financirati infrastrukture za digitalne storitve, ki so potrebne za izpolnjevanje pravnih obveznosti v skladu s pravom Unije in/ali razvijajo ali zagotavljajo gradnike ter imajo potencialno velik vpliv na vseevropske javne storitve, da bi lahko z njimi podprli več infrastruktur za digitalne storitve in sčasoma vzpostavili evropski ekosistem interoperabilnosti. V tem smislu pravne obveznosti pomenijo posebne določbe, ki zahtevajo razvoj ali uporabo infrastruktur za digitalne storitve ali pa rezultate, ki se jih lahko doseže le z evropskimi infrastrukturami za digitalne storitve.
(9)
Europeana in „Varnejši internet za otroke“ bi morali imeti kot uveljavljeni infrastrukturi za digitalne storitve prednost pri financiranju. Zlasti bi bilo treba v prvih letih finančnega okvira za obdobje 2014-2020, določenega v Uredbi (EU, Euratom) št. 1311/2013 (10) zagotoviti nadaljnje financiranje Unije iz drugih programov Unije v IPE ter tako omogočiti neprekinjeno in uspešno izvajanje storitev na isti ravni kot v trenutni shemi financiranja. Svet je 10. maja 2012 poudaril, kako pomembno je zagotoviti dolgoročno izvedljivost Europeane, vključno v smislu upravljanja in financiranja (11).
(10)
Zagotavljati bi bilo treba varno, vključujoče in pozitivno spletno okolje za otroke in mladino. V obdobju po letu 2014 bi bilo treba kot ključen ukrep za zaščito in spodbujanje pravic otrok v spletnem okolju zagotoviti delovanje programa „Varnejši internet“. Z izvajanjem te uredbe bi bilo treba finančno podpirati izvajanje evropske strategije za boljši internet za otroke na ravni Unije in na ravni držav članic, zlasti kar zadeva Centre za varnejši internet (SIC) v državah članicah. Dejavnosti SIC, vključno z vozlišči za ozaveščanje in drugimi dejavnostmi ozaveščanja, telefonskimi linijami za pomoč otrokom, staršem in skrbnikom o najboljših načinih otrokove uporabe interneta ter dežurnimi telefonskimi linijami za poročanje o spletnih vsebinah, povezanih s spolno zlorabo otrok, so ključen element navedene strategije in predpogoj za njen uspeh.
(11)
Bodoči pravni akt Unije o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu bo opredelil podrobne zahteve in pogoje za medsebojno priznavanje ključnih elementov, ki so v nadaljnjem besedilu imenovani kot gradniki infrastruktur za digitalne storitve. Navedeni akt bo zajel nekatere najpomembnejše gradnike, na primer elektronsko identifikacijo in elektronski podpis, v okviru projektov skupnega interesa, določenih v prilogi k tej uredbi.
(12)
Infrastrukture za digitalne storitve, ki se izvajajo v skladu s Sklepom 922/2009/ES, bodo olajšale elektronsko čezmejno in medsektorsko sodelovanje med evropskimi javnimi upravami. To bo posledično omogočilo zagotavljanje bistvenih storitev na področjih, ki med drugim vključujejo elektronsko identifikacijo in avtentikacijo in javno naročanje, čezmejno medsebojno povezovanje poslovnih registrov, interoperabilne elektronske čezmejne zdravstvene storitve ter čezmejno sodelovanje na področju kibernetske varnosti, kar bo prispevalo k enotnemu digitalnemu trgu. Takšno sodelovanje med upravami bo omogočeno z vzpostavitvijo in/ali spodbujanjem interoperabilnih jedrnih storitvenih platform, ki so osnovane na obstoječih skupnih gradnikih in/ali zagotavljajo dodatne gradnike, bistvene za razvoj drugih jedrnih storitvenih platform, ter z njimi povezanimi splošnimi storitvami, ki nacionalne infrastrukture povezujejo z jedrnimi storitvenimi platformami in tako omogočajo zagotavljanje čezmejnih digitalnih storitev.
(13)
Države članice bi morale spodbujati lokalne in regionalne organe, naj se polno in učinkovito vključijo v upravljanje infrastruktur za digitalne storitve, ter zagotoviti, da projekti skupnega interesa v zvezi s čezmejnim zagotavljanjem storitev e-uprave upoštevajo priporočila EIF.
(14)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2011 z naslovom „Evropske širokopasovne povezave: naložbe v rast, ki jo poganja digitalizacija“ (12) poudaril, da so širokopasovne storitve ključnega pomena za konkurenčnost industrije Unije ter da močno prispevajo k njeni gospodarski rasti, socialni koheziji in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest. Naložbe v najsodobnejšo tehnologijo in tehnologijo prihodnosti so ključnega pomena, če naj bo Unija prostor inovacij, znanj in storitev.
(15)
Evropski trg s skoraj 500 milijoni ljudi s širokopasovnimi povezavami visokih hitrosti bi deloval kot gonilna sila pri razvoju notranjega trga, pri čemer bi se oblikovala edinstvena kritična masa uporabnikov na svetu, ki bi vsem regijam dala nove priložnosti ter vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa možnost, da v svetovnem merilu postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo. Hitra širitev širokopasovnih omrežij visokih hitrosti je bistvena za razvoj produktivnosti Unije ter za nastajanje novih in malih podjetij, ki so lahko vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih.
(16)
Kombinacija novih priložnosti na področju infrastrukture ter novih, inovativnih in interoperabilnih storitev bi morala vzpostaviti učinkovit krog s spodbujanjem večjega povpraševanja po širokopasovnih povezavah visokih hitrosti, ki bi ga bilo lahko s komercialnega vidika lažje zadovoljiti.
(17)
Evropska digitalna agenda določa, da bi morali imeti do leta 2020 vsi Evropejci dostop do internetne povezave s hitrostjo več kot 30 Mb/s, 50 % ali več evropskih gospodinjstev pa bi moralo biti naročenih na internetne povezave s hitrostjo nad 100 Mb/s.
(18)
Glede na hiter razvoj digitalnih storitev in aplikacij, ki zahtevajo vse hitrejše internetne povezave, ter hiter razvoj najsodobnejših tehnologij, ki to omogočajo, je primerno, da se v okviru ocenjevanja Evropske digitalne agende razmisli o reviziji ciljev glede širokopasovnega dostopa za leto 2020 in se tako zagotovi, da ima Unija konkurenčne širokopasovne hitrosti v primerjavi z drugimi gospodarstvi sveta.
(19)
Del širokopasovnih projektov bi moral izkazovati večjo ambicioznost in si prizadevati za večje hitrosti ter kot tak prevzeti vlogo pilotnih projektov za hitrejšo povezljivost in modelov s potencialom za ponovljivost.
(20)
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 12. septembra 2013 o digitalni agendi za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje, poudaril, da bi moral biti cilj prenovljene in v prihodnost usmerjene Evropske digitalne agende za leto 2020 vsa gospodinjstva Unije povezati s širokopasovnimi povezavami z zmogljivostjo 100 Mb/s, pri čemer bi bilo 50 % gospodinjstev naročenih na hitrost prenosa 1 Gb/s ali več.
(21)
Zasebni sektor bi moral imeti vodilno vlogo pri uvedbi in posodabljanju širokopasovnih omrežij, v pomoč pa bi mu moral biti konkurenčen in naložbam prijazen regulativni okvir. Če zasebnih sredstev ni dovolj, bi si morale države članice ustrezno prizadevati za uresničitev ciljev Evropske digitalne agende. Javna finančna pomoč za širokopasovne povezave bi morala biti omejena na programe ali pobude v zvezi s tistimi projekti, ki jih zasebni sektor sam ne more financirati, kar potrdi predhodna ocena, s katero se ugotavlja nedelovanje trga ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13).
(22)
Finančni instrumenti za širokopasovna omrežja ne smejo neupravičeno izkrivljati konkurence, izrivati zasebnih naložb ali odvračati zasebnih subjektov od naložb. Zlasti morajo biti skladni s členi 101, 102, 106 in 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), če je ustrezno, pa tudi s smernicami EU o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij.
(23)
Javna sredstva za širokopasovna omrežja bi se morala porabiti samo za infrastrukture, ki so skladne z veljavno zakonodajo, zlasti s konkurenčnim pravom, in izpolnjujejo obveznosti za dostop v skladu z Direktivo 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14).
(24)
Ker so finančni viri, ki so na voljo v okviru IPE, omejeni, bi bilo treba finančno pomoč usmeriti v uvedbo finančnih mehanizmov na ravni Unije, da bi pritegnili dodatne naložbe, spodbudili multiplikacijski učinek in s tem učinkovito porabo zasebnih in drugih javnih sredstev za naložbe. Takšen pristop omogoča pritegnitev prispevkov podjetij in institucionalnih akterjev, ki močno presegajo stopnje financiranja, ki so neposredno dodeljene v okviru IPE.
(25)
Ker so v okviru IPE na voljo omejena finančna sredstva in da bi zagotovili ustrezno financiranje na področju infrastruktur za digitalne storitve, skupna proračunska sredstva za širokopasovne povezave ne bi smela preseči minimalnega zneska, potrebnega za uvedbo stroškovno učinkovitega posredovanja, ki bi ga bilo treba določiti s predhodno oceno, pri kateri bi se med drugim upoštevali vrsta predvidenih finančnih instrumentov, morebitni učinek finančnega vzvoda za minimalno učinkovit projektni portfelj in tržni pogoji.
(26)
Kadar je na podlagi predhodne ocene ugotovljeno nedelovanje trga ali da naložbene okoliščine niso optimalne in kadar se organi za upravljanje tako odločijo, bi morala podpora IPE za vzpostavitev širokopasovnih povezav dopolnjevati pomoč iz drugih programov in pobud Unije, vključno s pomočjo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Finančna pomoč IPE za vzpostavitev širokopasovnih povezav bi morala biti državam članicam v pomoč tako neposredno kot tudi z zagotavljanjem nosilcev naložb za prostovoljne namenske prispevke iz drugih virov, vključno s tistimi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter s tem državam članicam omogočiti izkoriščanje strokovnega znanja ter učinkov obsega pri zmogljivostih, ki jih upravlja Unija, in s tem učinkovitejšo porabo javnih sredstev.
(27)
Zaradi zagotavljanja najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno ter zaradi omejenih sredstev bi moralo biti financiranje IPE na voljo za projekte, ki se zanašajo na tehnologijo, najprimernejšo za specifični projekt, pomagajo spodbujati inovativne poslovne modele in imajo velik potencial za ponovljivost. Če se projekti financirajo s prostovoljnimi prispevki v okviru IPE, kot so evropski strukturni in investicijski skladi ali nacionalna ali regionalna finančna sredstva, bi morala biti merila za upravičenost prožnejša ter upoštevati specifične razmere in pogoje na območjih, ki naj bi jim bila takšna sredstva namenjena.
(28)
Unija lahko podpira vzpostavitev širokopasovnih omrežij, ki prispevajo k ciljem Evropske digitalne agende, na vseh geografskih območjih. Zmanjšanje digitalnega razkoraka in povečanje digitalne vključenosti sta pomembna cilja Evropske digitalne agende. Vsi ukrepi Unije na področju širokopasovnih povezav bi se zato morali nanašati na posebne potrebe primestnih in podeželskih, zlasti pa redko poseljenih in manj razvitih regij, ki jim je treba zagotoviti povezave. To zajema vzpostavitev širokopasovnih omrežij za povezavo otoških, neobalnih, goratih, oddaljenih in obrobnih regij, med drugim tudi otoških držav članic, z osrednjimi regijami Unije in/ali ukrepe za večjo zanesljivost ali boljše delovanje povezav med takšnimi regijami in osrednjimi regijami Unije.
(29)
Za dokončno vzpostavitev enotnega digitalnega trga bi bilo treba spodbuditi združljivost med programom IPE ter nacionalnimi in regionalnimi ukrepi na področju širokopasovnih povezav.
(30)
Pri izvajanju te uredbe bi morale biti oblike finančne pomoči skladne z značilnostmi zadevnih ukrepov. Na področju infrastruktur za digitalne storitve bi morale imeti zato jedrne storitvene platforme, ki jih ni mogoče financirati iz drugih virov, prednost pri financiranju v obliki javnega naročanja ali, izjemoma, v obliki nepovratnih sredstev, splošnimi storitvam pa bi morala biti v okviru IPE namenjena le omejena finančna pomoč. Poleg tega bi morala vsaka finančna pomoč iz IPE zagotoviti učinkovito porabo sredstev Unije, zato bi morala biti širokopasovna omrežja podprta s finančnimi instrumenti, ki zagotavljajo večji učinek finančnega vzvoda kot nepovratna sredstva.
(31)
Posredovanje v okviru te uredbe bi moralo zagotoviti, da se dosežejo sinergije in interoperabilnost med različnimi projekti skupnega interesa, opisanimi v Prilogi, pa tudi z drugimi infrastrukturami, vključno s prometno in energetsko infrastrukturo, ki jo podpira IPE, ustrezno raziskovalno infrastrukturo, ki jo med drugimi podpira Obzorje 2020, ter ustreznimi infrastrukturami, ki jih podpirajo evropski strukturni in investicijski skladi, pri tem pa se je treba izogniti podvajanju in nepotrebnim upravnim bremenom.
(32)
Finančno pomoč za projekte skupnega interesa bi bilo treba dopolniti s horizontalnimi ukrepi, vključno s tehnično pomočjo, z ukrepi za spodbujanje povpraševanja in z usklajevanjem, ki bi morali zagotoviti največji izkoristek posredovanja Unije.
(33)
Komisija bi morala pri dodeljevanju sredstev za posredovanje na področju širokopasovnih omrežij ustrezno upoštevati rezultate ocen obstoječih finančnih instrumentov Unije.
(34)
Komisiji bi morala pomagati strokovna skupina, sestavljena iz predstavnikov vseh držav članic, ki bi morala Komisiji med drugim svetovati in prispevati k spremljanju izvajanja te uredbe, načrtovanju, ocenjevanju in obravnavi težav pri izvajanju.
(35)
Strokovna skupina bi morala sodelovati tudi s tistimi subjekti, ki so vključeni v izvajanje te uredbe, kot so lokalni in regionalni organi, ponudniki internetnega dostopa, upravljavci javnih omrežij in proizvajalci sestavnih delov, pa tudi z nacionalnimi regulativnimi organi in Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC), ustanovljenim z Uredbo (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15).
(36)
Uredba (EU) št. 1316/2013 ustanavlja Usklajevalni odbor za IPE, ki je tudi odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Poleg tega Uredba (EU) št. 1316/2013 na Komisijo prenaša pooblastila, da v skladu s postopkom pregleda sprejema letne in večletne delovne programe, tudi za telekomunikacijski sektor, pri čemer je slednji predmet te uredbe. V zvezi s tem je treba pojasniti, da bi morali države članice v Usklajevalnem odboru za IPE pri obravnavi vprašanj, povezanih s to uredbo, zlasti z osnutki letnih in večletnih delovnih programov, zastopati strokovnjaki iz sektorja telekomunikacijske infrastrukture.
(37)
Ker ciljev te uredbe, zlasti usklajenega razvoja vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave podpornih infrastruktur in učinka na celotnem ozemlju Unije, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(38)
Zaradi podpore projektom skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture Uredba (EU) št. 1316/2013 določa pogoje, metode in postopke za zagotovitev finančne pomoči Unije vseevropskim omrežjem. Določa tudi razčlenitev sredstev, ki bodo na voljo na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 v vseh treh sektorjih. Uredba (EU) št. 1316/2013 se uporablja od 1. januarja 2014. Zato je primerno, da se začetek uporabe te uredbe uskladi z začetkom uporabe Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2014.
(39)
Odločbo št. 1336/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) bi bilo treba razveljaviti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
1. V tej uredbi so določene smernice za pravočasno vzpostavitev in interoperabilnost projektov skupnega interesa v zvezi z vseevropskimi omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture.
2. V tej uredbi so določeni zlasti:
(a)
cilji in operativne prednostne naloge projektov skupnega interesa,
(b)
opredelitev projektov skupnega interesa,
(c)
merila, v skladu s katerimi so ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, upravičeni do finančne pomoči Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 pri njihovem razvoju, izvajanju, vzpostavitvi, medsebojnem povezovanju in interoperabilnosti, ter
(d)
prednosti pri financiranju projektov skupnega interesa.
Člen 2
Opredelitev pojmov
1. Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1316/2013.
2. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. 1316/2013 se uporabljajo tudi naslednje opredelitve:
(a)
„telekomunikacijska infrastruktura“ pomeni širokopasovna omrežja in infrastrukture za digitalne storitve;
(b)
„infrastrukture za digitalne storitve“ pomeni infrastrukture, ki omogočajo omrežne storitve, ki se zagotavljajo v elektronski obliki, navadno prek interneta, omogočajo vseevropske interoperabilne storitve skupnega interesa za državljane, podjetja in/ali javne organe ter so sestavljene iz jedrnih storitvenih platform in splošnih storitev;
(c)
„gradniki“ pomeni osnovne infrastrukture za digitalne storitve, ki so ključni elementi, ki jih je mogoče ponovno uporabiti v kompleksnejših infrastrukturah za digitalne storitve;
(d)
„jedrne storitvene platforme “ pomeni osrednja vozlišča infrastruktur za digitalne storitve, katerih namen je zagotoviti vseevropsko povezljivost, dostopnost in interoperabilnost in ki so odprte za države članice, lahko pa tudi za druge subjekte;
(e)
„splošne storitve“ pomeni storitve prehoda, ki povezujejo eno ali več nacionalnih infrastruktur z eno ali več jedrnimi storitvenimi platformami;
(f)
„širokopasovna omrežja“ pomeni žična in brezžična dostopovna omrežja, pomožno infrastrukturo in jedrna omrežja, ki zagotavljajo povezljivost zelo visokih hitrosti;
(g)
„horizontalni ukrepi“ pomeni študije in ukrepe za podporo programu, kot so opredeljeni v točkah (6) oziroma (7) člena 2 Uredbe (EU) št. 1316/2013.
Člen 3
Cilji
1. Projekti skupnega interesa prispevajo k doseganju splošnih ciljev iz člena 3 Uredbe (EU) št. 1316/2013.
2. Projekti skupnega interesa poleg splošnih ciljev izpolnjujejo tudi enega ali več naslednjih posebnih ciljev:
(a)
gospodarska rast in podpora dokončni vzpostavitvi in delovanju enotnega trga za večjo konkurenčnost evropskega gospodarstva, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji (MSP);
(b)
izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov, podjetij in javnih organov na vseh ravneh s spodbujanjem širokopasovnih omrežij, medsebojne povezanosti in interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih širokopasovnih omrežij ter nediskriminatornega dostopa do takšnih omrežij in digitalnega vključevanja.
3. K doseganju ciljev iz odstavkov 1 in 2 prispevajo naslednje operativne prednostne naloge:
(a)
interoperabilnost, povezljivost, trajnostna vzpostavitev, delovanje in nadgradnja vseevropskih infrastruktur za digitalne storitve ter usklajevanje na evropski ravni;
(b)
učinkovit tok zasebnih in javnih naložb, ki spodbujajo vzpostavitev in posodabljanje širokopasovnih omrežij ter tako prispevajo k doseganju širokopasovnih ciljev iz Evropske digitalne agende.
Člen 4
Projekti skupnega interesa
1. Projekti skupnega interesa zlasti:
(a)
imajo za cilj ustanovitev in/ali okrepitev interoperabilnih ter, kjer je mogoče, mednarodno skladnih jedrnih storitvenih platform, ki jih spremljajo splošne storitve za infrastrukture za digitalne storitve;
(b)
zagotovijo učinkovite nosilce naložb za širokopasovna omrežja, pritegnejo nove kategorije vlagateljev in nosilcev projektov ter spodbujajo ponovljivost inovativnih projektov in poslovnih modelov.
2. Projekti skupnega interesa lahko obsegajo celoten cikel, vključno s študijami izvedljivosti, izvajanjem, neprekinjenim delovanjem in nadgradnjo, usklajevanjem in ocenjevanjem.
3. Projekti skupnega interesa se lahko podprejo s horizontalnimi ukrepi.
4. Projekti skupnega interesa in ukrepi, ki k tem projektom prispevajo, so podrobneje opisani v Prilogi.
Člen 5
Načini posredovanja
1. Kar zadeva področje infrastruktur za digitalne storitve, jedrne storitvene platforme izvaja zlasti Unija, medtem ko splošne storitve izvajajo stranke, povezane z ustrezno jedrno storitveno platformo. V širokopasovna omrežja vlaga pretežno zasebni sektor, pri čemer mu je v pomoč konkurenčni in naložbam prijazni regulativni okvir. Javna podpora za širokopasovna omrežja je na voljo le v primeru nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin.
2. Države članice in drugi subjekti, ki so pristojni za izvajanje projektov skupnega interesa oziroma prispevajo k njihovemu izvajanju, se spodbujajo k sprejemanju ukrepov, potrebnih za lažje izvajanje projektov skupnega interesa. Končna odločitev glede izvajanja projekta skupnega interesa, ki se nanaša na ozemlje države članice, se sprejme po odobritvi te države članice.
3. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa in izpolnjujejo merila iz člena 6 te uredbe, so upravičeni do finančne pomoči Unije pod pogoji in v okviru instrumentov, ki so na voljo v okviru Uredbe (EU) št. 1316/2013. Finančna pomoč se zagotovi v skladu z ustreznimi pravili in postopki, ki jih sprejme Unija, prednostmi pri financiranju iz člena 6 te uredbe ter glede na razpoložljivost sredstev, ob upoštevanju specifičnih potreb upravičencev:
4. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve, se podprejo z:
(a)
javnimi naročili in/ali
(b)
nepovratnimi sredstvi.
5. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju širokopasovnih omrežij, se podprejo s:
(a)
finančnimi instrumenti, opredeljenimi v Uredbi (EU) št. 1316/2013, ki so odprti za dodatne prispevke iz drugih sektorjev IPE, drugih instrumentov, programov in proračunskih postavk v proračunu Unije, držav članic, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, in katerih koli drugih vlagateljev, vključno z zasebnimi vlagatelji v skladu s členom 15(2) (EU) št. 1316/2013 in/ali
(b)
povezovanjem finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev iz javnih virov, ki niso IPE, bodisi javnih virov Unije bodisi nacionalnih javnih virov;
6. Horizontalni ukrepi se podprejo z:
(a)
javnimi naročili in/ali
(b)
nepovratnimi sredstvi.
7. Skupni proračunski znesek, dodeljen za finančne instrumente za širokopasovna omrežja, ne sme presegati minimalnega zneska, potrebnega za stroškovno učinkovito posredovanje, kar se ugotovi na podlagi predhodnih ocen iz člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.
Ta znesek predstavlja 15 % finančnih sredstev za telekomunikacijski sektor iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.
8. Najmanj tretjina širokopasovnih projektov, ki prejemajo finančno pomoč na podlagi te uredbe, si prizadeva zagotoviti širokopasovne hitrosti, višje od 100 Mb/s.
9. Evropski parlament in Svet lahko na podlagi poročila iz člena 8(6) na predlog Komisije spremenita znesek, določen v skladu z odstavkom 7 tega člena, in odstotek projektov iz odstavka 8 tega člena.
10. Če podpora iz IPE dopolnjuje podporo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in drugo neposredno javno podporo, se lahko sinergije med ukrepi IPE ter podporo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov okrepijo z uporabo ustreznega mehanizma za usklajevanje.
Člen 6
Merila za upravičenost in prednosti pri financiranju
1. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve, morajo za upravičenost do financiranja izpolnjevati vsa naslednja merila:
(a)
biti dovolj zreli, da se lahko začnejo izvajati, kot dokazuje zlasti uspešno poskusno izvajanje v okviru programov, kot so programi Unije, povezani z inovacijami in raziskavami;
(b)
prispevati k politikam in dejavnostim Unije v podporo notranjemu trgu;
(c)
ustvarjati evropsko dodano vrednost ter imeti strategijo in načrte za dolgoročno trajnost, po potrebi s finančnimi viri, ki niso IPE, kakovost katerih se dokazuje z oceno izvedljivosti ter oceno stroškov in koristi. Takšna strategija se po potrebi posodobi;
(d)
izpolnjevati mednarodne in/ali evropske standarde ali odprte specifikacije in smernice za interoperabilnost, kot je evropski interoperabilnostni okvir, ter s pridom izkoriščati obstoječe rešitve.
2. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju infrastruktur za digitalne storitve ki naj se financirajo na podlagi IPE, in stopnja njihovega financiranja se izberejo v okviru letnega delovnega programa iz člena 17(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.
3. Najvišjo prednost za financiranje imajo gradniki, ki so bistveni ter imajo dokazljivo dobre izglede za uporabo pri razvoju, vzpostavitvi in delovanju drugih infrastruktur za digitalne storitve, kot so navedene v oddelku 1.1 Priloge.
4. Na drugem mestu so druge infrastrukture za digitalne storitve, ki podpirajo pravo, politike in programe Unije, kot so navedeni v oddelkih 1.2 in 1.3 Priloge, ter, če je mogoče, temeljijo na obstoječih gradnikih.
5. Podpora jedrnim storitvenim platformam ima prednost pred splošnimi storitvami.
6. Na podlagi ciljev, določenih v členu 3 te uredbe, in opisa projektov skupnega interesa v Prilogi k tej uredbi ter ob upoštevanju razpoložljivih proračunskih sredstev so v letnih in večletnih delovnih programih iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013 lahko določena dodatna merila za upravičenost in prednostne naloge na področju infrastruktur za digitalne storitve.
7. Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju širokopasovnih omrežij, morajo za upravičenost do financiranja izpolnjevati vsa naslednja merila:
(a)
pomembno prispevajo k uresničevanju ciljev Evropske digitalne agende;
(b)
imajo dovolj zrele faze razvoja in priprave projekta, ki slonijo na učinkovitih mehanizmih izvajanja;
(c)
obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine;
(d)
ne vodijo v izkrivljanje trga ali izrivanje zasebnih naložb;
(e)
uporabljajo tehnologijo, ki velja za najprimernejšo glede na potrebe zadevnega geografskega območja ob upoštevanju geografskih, družbenih in ekonomskih dejavnikov na podlagi objektivnih meril ter v skladu s tehnološko nevtralnostjo;
(f)
uporabljajo tehnologijo, najprimernejšo za specifični projekt, obenem pa predstavljajo najboljše ravnotežje med najsodobnejšimi tehnologijami v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnostjo prenosa, odpornostjo omrežja in stroškovno učinkovitostjo;
(g)
imajo velik potencial za ponovljivost in/ali temeljijo na inovativnih poslovnih modelih.
8. Merila iz točke (g) odstavka 7 tega člena se ne zahtevajo za projekte, financirane iz dodatnih namenskih prispevkov, ki se zagotavljajo v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) št. 1316/2013.
9. Horizontalni ukrepi izpolnjujejo enega od naslednjih meril za upravičenost do financiranja:
(a)
pripravljajo ali podpirajo izvedbene ukrepe pri njihovem uvajanju in upravljanju ter obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem;
(b)
ustvarjajo novo povpraševanje po infrastrukturah za digitalne storitve.
Člen 7
Sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami
1. Unija lahko za doseganje ciljev iz te uredbe vzpostavlja stike, razpravlja in izmenjuje informacije ter sodeluje z javnimi organi ali drugimi organizacijami v tretjih državah. To sodelovanje je med drugim namenjeno spodbujanju interoperabilnosti med omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture v Uniji in podobnimi omrežji v tretjih državah.
2. Države Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so tudi članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v sektorju IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP.
3. Z odstopanjem od členov 8(3) in 9(4) Uredbe (EU) št. 1316/2013 lahko države pristopnice in države kandidatke, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, sodelujejo v sektorju IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, v skladu s sporazumi, ki so jih podpisale z Unijo.
4. Za namene sodelovanja držav Efte velja sektor IPE, ki pokriva telekomunikacijsko infrastrukturo, za poseben program.
Člen 8
Izmenjava informacij, spremljanje in poročanje
1. Na podlagi informacij, prejetih v skladu s tretjim pododstavkom člena 22 Uredbe (EU) št. 1316/2013, države članice in Komisija izmenjujejo informacije o napredku pri izvajanju te uredbe in najboljše prakse v zvezi s tem. Države članice v ta proces po potrebi vključijo lokalne in regionalne organe. Komisija objavi letni pregled teh informacij ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
2. Komisiji svetuje in pomaga strokovna skupina, ki jo sestavljajo predstavniki posameznih držav članic. Strokovna skupina Komisiji pomaga zlasti pri:
(a)
spremljanju izvajanja te uredbe;
(b)
upoštevanju nacionalnih načrtov ali nacionalnih strategij, kjer je primerno;
(c)
sprejemanju ukrepov za oceno izvajanja delovnih programov na finančni in tehnični ravni;
(d)
obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem projekta;
(e)
določanju strateških usmeritev pred pripravo letnih in večletnih delovnih programov iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013 s posebnim poudarkom na izbiri in umiku ukrepov, ki prispevajo k projektom skupnega interesa, in proračunski razčlenitvi ter pri reviziji teh delovnih programov.
3. Strokovna skupina lahko obravnava tudi katero koli drugo vprašanje v zvezi z razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture.
4. Komisija obvešča strokovno skupino o napredku pri izvajanju letnih in večletnih delovnih programov iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1316/2013.
5. Strokovna skupina sodeluje s subjekti, ki so vključeni v načrtovanje, razvoj in upravljanje digitalnih omrežij in storitev, in z drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi.
Komisija in drugi subjekti, odgovorni za izvajanje te uredbe, kot je Evropska investicijska banka, namenijo posebno pozornost ugotovitvam strokovne skupine.
6. Komisija hkrati z vmesno in naknadno oceno Uredbe (EU) št. 1316/2013 iz člena 27 navedene uredbe, ob pomoči strokovne skupine objavi poročilo o napredku pri izvajanju te uredbe. To poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
7. Poročilo vsebuje oceno napredka, doseženega pri razvoju in izvajanju projektov skupnega interesa, po potrebi vključno z zamudami pri izvajanju in težavami, ki se pojavijo, ter informacijami o prevzemu obveznosti in plačilih.
8. Komisija v poročilu še oceni, ali je obseg projektov skupnega interesa še vedno v skladu s tehnološkim razvojem in inovacijami ter regulativnim ali tržnim in ekonomskim razvojem, pa tudi, ali bi bilo treba financiranje katerega koli podprtega projekta skupnega interesa glede na ta razvoj in potrebo po dolgoročni trajnosti postopno opustiti ali vire zanj najti drugje. Pri projektih, ki utegnejo znatno vplivati na okolje, vsebujejo ta poročila analizo vpliva na okolje, pri čemer se po potrebi upoštevajo prilagajanje na podnebne spremembe in njihovo blaženje ter odpornost na nesreče. Takšno oceno se lahko izvede, kadar koli se zdi primerno.
9. Doseganje posebnih ciljev iz člena 3 se meri naknadno, med drugim na podlagi:
(a)
razpoložljivosti infrastruktur za digitalne storitve, ki se meri s številom držav članic, priključenih na posamezno infrastrukturo za digitalne storitve;
(b)
odstotka državljanov in podjetij, ki uporabljajo infrastrukture za digitalne storitve, ter čezmejne razpoložljivosti takšnih storitev;
(c)
obsega privabljenih naložb na področju širokopasovnih povezav in učinka finančnega vzvoda za projekte, financirane s prispevki iz javnih virov iz točke (b) člena 5(3).
Člen 9
Razveljavitev
Odločba št. 1336/97/ES se razveljavi.
Člen 10
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. marca 2014