РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 904/2014
z dne 20. avgusta 2014
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Indonezije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju z državami članicami,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 29. novembra 2013 začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom mononatrijevega glutamata s poreklom iz Indonezije („zadevna država“) v Unijo. V Uradnem listu Evropske unije (2) je objavila obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“).
(2)
Istega dne je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3), v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek pregleda zaradi izteka veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“).
(3)
Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 16. oktobra 2013 vložila družba Ajinomoto Foods Europe SAS („pritožnik“), ki je edini proizvajalec mononatrijevega glutamata v Uniji in zato predstavlja 100 % celotne proizvodnje mononatrijevega glutamata v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
1.2 Zainteresirane strani
(4)
Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če so pripravljene sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike, indonezijske organe, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.
(5)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za Generalni direktorat („GD“) za trgovino.
(6)
Zainteresirane strani so imele tudi možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(a) Vzorčenje
(7)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov, vključenih v preiskavo, in da bi se preiskava zaključila v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku napovedala, da bo izbrala vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe in tako smiselno omejila število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).
(1) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(8)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(9)
Štirinajst nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo in njihove geografske lege v Uniji. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.
(10)
Samo ena od treh družb, vključenih v vzorec, je pozneje sodelovala in predložila izpolnjen vprašalnik.
(2) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indoneziji
(11)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Indoneziji pozvala, naj se ji javijo in predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(12)
Štirje proizvajalci izvozniki v zadevni državi so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.
(b) Izpolnjeni vprašalniki in sodelovanje
(13)
Komisija je vprašalnike poslala edinemu proizvajalcu v Uniji, štirim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom in triintridesetim opredeljenim uporabnikom v Uniji.
(14)
Izpolnjene vprašalnike so poslali edini proizvajalec v Uniji, eden od treh vzorčenih nepovezanih uvoznikov, eden od trgovcev, trije od štirih znanih proizvajalcev izvoznikov in pet uporabnikov.
(15)
Preiskava je pokazala, da je bil nesodelujoči vzorčeni proizvajalec izvoznik povezan z drugim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki je sodeloval in predložil izpolnjen vprašalnik.
(16)
Sodelujoči proizvajalec izvoznik iz uvodne izjave 15 je trdil, da se ne bi smel šteti za povezanega z nesodelujočim proizvajalcem izvoznikom, saj nobeden od njiju nima vpliva na odločanje drugega. Poleg tega je trdil, da nesodelujočega proizvajalca izvoznika ni mogel prisiliti, da izpolni vprašalnik. Preiskava je pokazala, da sta obe družbi v lasti istih delničarjev. Zato sta se šteli za povezani v smislu člena 143(1)(d) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (4) o izvajanju carinskega zakonika Skupnosti („carinski zakonik“).
(17)
Tretji sodelujoči proizvajalec izvoznik je trdil, da je v Indoneziji še en proizvajalec zadevnega izdelka, ki je član skupine iz uvodne izjave 16, vendar se ni javil. Čeprav ta proizvajalec res obstaja, med preiskavo na podlagi podatkov Eurostata in drugih razpoložljivih virov ni bilo odkritih nobenih dokazov, da je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju izvažal v Unijo. Zato se od te družbe ni zahtevalo, naj se javi ali predloži zahtevane informacije v izpolnjenem vprašalniku za proizvajalce izvoznike. Poleg tega je bila za vse proizvajalce v zadevni državi, ki niso sodelovali, določena stopnja preostale dajatve, kot je opisano v uvodni izjavi 48. Ta preostala dajatev temelji na členu 18 osnovne uredbe in se uporablja za „vse druge družbe“.
(c) Preveritveni obiski
(18)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije.
(19)
Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
Proizvajalci Unije
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija,
Uvozniki
-
Falken Trade, Olsztyn, Poljska,
Uporabniki
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska,
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemska,
Proizvajalci izvozniki v Indoneziji
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezija,
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezija,
Povezani uvozniki v Uniji
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Nemčija,
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemska,
Povezani trgovec v Hongkongu
-
CJ China Limited, Hongkong.
1.3 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(20)
Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave“). Gibanja, pomembna za oceno škode, so se proučila za obdobje od 1. aprila 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“) (5).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(21)
Zadevni izdelek je mononatrijev glutamat („MNG“) s poreklom iz Indonezije, ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2922 42 00 („zadevni izdelek“). MNG je aditiv za živila in se uporablja predvsem kot ojačevalec okusa v juhah, mesnih juhah, ribjih in mesnih jedeh, mešanicah začimb ter pripravljeni hrani. Proizvaja se v obliki različno velikih belih kristalov brez vonja. MNG se uporablja tudi v kemični industriji za neprehrambene izdelke, kot so detergenti.
(22)
Proizvaja se predvsem s fermentacijo različnih virov sladkorja (koruzni škrob, škrob tapioke, sladkorni sirup, melasa iz sladkornega trsa in melasa iz sladkorne pese).
2.2 Podobni izdelek
(23)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indonezije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe.
(24)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je med MNG, proizvedenem v Indoneziji, in MNG, proizvedenem v Uniji, velika razlika v kakovosti. Trdilo se je, da MNG, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter MNG, ki se uvaža iz Indonezije, zaradi te razlike v kakovosti nistazamenljiva in se zato ne bi smela obravnavati kot podobna izdelka. Ta trditev se ni utemeljila in je v nasprotju z ugotovitvami preiskave, ki ni pokazala nobenih razlik v kakovosti med MNG iz Indonezije in MNG iz Unije. Dejansko je več uporabnikov MNG kupovalo od industrije Unije in iz Indonezije ter oba izdelka uporabljalo za iste ali podobne namene. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(25)
Na podlagi navedenega se zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indonezije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, v tej fazi štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1 Normalna vrednost
(26)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja se šteje za reprezentativno, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavlja 5 % ali več celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za vse proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.
(27)
Komisija je opredelila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(28)
Komisija je nato v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na njihovem domačem trgu reprezentativna za posamezne vrste izdelka, ki so enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da je bil obseg prodaje sodelujočih indonezijskih proizvajalcev izvoznikov na indonezijskem trgu reprezentativen v primerjavi z obsegom izvoza zadevnega izdelka istih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.
(29)
Komisija je potem proučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za vsako vrsto izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.
(30)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če:
1.
je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tiste vrste izdelka in
2.
je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(31)
V tem primeru je bila domača prodaja vseh proizvajalcev izvoznikov dobičkonosna, tehtana povprečna prodajna cena pa je bila pri vseh vrstah izdelka višja od stroškov proizvodnje. Zato je bila normalna vrednost za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike izračunana kot tehtano povprečje cen skupne domače prodaje v obdobju preiskave.
3.2 Izvozna cena
(32)
Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno samostojnim strankam ali prek povezanih družb s sedežem v Uniji in zunaj nje.
(33)
Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
(34)
Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek v Unijo izvažali prek povezanih družb, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru so se izvedle prilagoditve za ustvarjen dobiček (glej uvodno izjavo 35) ter za vse stroške, nastale med uvozom in preprodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA“).
(35)
V zvezi s tem ni bilo mogoče uporabiti stopnje dobička povezanih družb, saj se je štela za nezanesljivo. Eden od nepovezanih uvoznikov je sodeloval, vendar je bila njegova dobičkonosnost zaupna in je ni bilo mogoče razkriti tretjim stranem. Zato in zaradi odsotnosti drugih informacij je bila za določitev izvozne cene uporabljena 5-odstotna stopnja dobička. Ta stopnja se je štela za razumno, saj je bila uporabljena tudi v prejšnjem postopku v zvezi z drugim kemičnim izdelkom, ki ga proizvaja podobna industrija (6).
(36)
Dva od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da so bile izvozne cene za njune prve povezane stranke enake običajnim cenam na trgu in da bi bilo treba izvozno ceno zato določiti na podlagi prodajne cene indonezijskega proizvajalca izvoznika za prvo povezano stranko in ne na podlagi konstruirane izvozne cene. Trdila sta, da je bila raven njunih prodajnih cen za prve povezane stranke enaka ravni cen za nepovezane stranke v Uniji.
(37)
Preiskava je pokazala, da transferne cene med povezanimi družbami kljub podobnim ravnem cen niso bile na ravni, ki bi povezanim uvoznikom omogočila, da v Uniji ustvarijo razumen dobiček. Poleg tega ni mogoče izključiti, da so pri poslovanju med povezanimi družbami nastali stroški in da je obstajala navzkrižna kompenzacija z drugimi izdelki. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da notranja transferna cena v primerjavi s prodajo neodvisnim strankam ni izražala ustrezne tržne vrednosti zadevnega izdelka.
(38)
Na podlagi navedenega transferne cene med povezanimi družbami ni mogoče šteti za enako običajnim cenam na trgu, zato so bile trditve v zvezi s tem zavrnjene. Izvozne cene obeh proizvajalcev izvoznikov za izvoz prek povezanih strank so bile zato konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, kot je opisano v uvodnih izjavah 34 in 35.
3.3 Primerjava
(39)
Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.
(40)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
(41)
Prilagoditve so bile torej izvedene za uvozne dajatve, rabate, stroške prevoza in zavarovanja, manipulativne stroške in druge tozadevne stroške, stroške pakiranja, stroške kredita, provizije in bančne stroške v vseh primerih, kjer je bil dokazan njihov vpliv na primerljivost cen.
(42)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je MNG izvažal prek povezane trgovske družbe s sedežem zunaj Unije, ki je izdelek preprodajala povezanemu uvozniku v Uniji, ta pa je izdelek prodajal nepovezanim strankam v Uniji. Za to prodajo je bila v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe izvedena prilagoditev za pribitek trgovca zunaj Unije.
(43)
Eden od proizvajalcev izvoznikov je zahteval prilagoditev normalne vrednosti za spodbude in stroške promocije v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. Vendar je preiskava pokazala, da ti stroški niso bili neposredno povezani s posameznimi prodajnimi posli na domačem trgu, zato ni bilo mogoče dokazati, da so vplivali na primerljivost cen. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(44)
Dva od proizvajalcev izvoznikov sta zahtevala prilagoditev normalne vrednosti za stroške prevoza v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe. V izračun stroškov domačega prevoza so bili vključeni stroški prevoza blaga od tovarne do skladišča. Vendar so se ti stroški šteli za notranje logistične stroške, zato niso bili upravičeni do prilagoditve normalne vrednosti v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe.
(45)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da mora biti MNG, ki se v Uniji prodaja kot aditiv za živila, skladen z določenimi pragovi čistosti (≥ 99 %) iz Direktive Komisije 2008/84/ES (7). Ta zainteresirana stran je trdila, da mora MNG, izvožen v Unijo, te zahteve sicer izpolnjevati, vendar se za izdelek, ki se prodaja na domačem trgu v Indoneziji, ne uporabljajo nobene take zahteve. Zato bi lahko bila prilagoditev normalne vrednosti zaradi razlik v fizikalnih in kemičnih lastnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe upravičena.
(46)
Vendar zadevna zainteresirana stran ni predložila količinske opredelitve za svojo trditev, saj ni zagotovila nobene razumne ocene tržne vrednosti take domnevne razlike v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija pri primerjavi lahko upoštevala morebitne razlike v čistosti pri opredelitvi vrst izdelka. Zato je bila opravljena primerjava med vrstami izdelka, katerih stopnje čistosti so enake ali podobne stopnjam čistosti vrst izdelka, izvoženih na trg Unije na eni strani in prodanih na domačem trgu v Indoneziji na drugi strani. Zato prilagoditev ni bila upravičena, trditev pa je bilo treba zavrniti.
3.4 Stopnja dampinga
(47)
Komisija je za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(48)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Indonezije je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Opozoriti je treba, da eden od znanih proizvajalcev izvoznikov namerno ni sodeloval v preiskavi, kot je navedeno v uvodni izjavi 15. Zato se je štelo, da je raven sodelovanja nizka. Komisija se je v skladu s členom 18(6) odločila za določitev preostale stopnje dampinga na podlagi najvišje stopnje dampinga, povezane z reprezentativnim obsegom izvoza enega od v celoti sodelujočih in preverjenih proizvajalcev izvoznikov, pri tem pa je upoštevala tudi stopnjo dampinga, določeno na podlagi tehtanega povprečja za sodelujočega proizvajalca izvoznika, povezanega z nesodelujočim proizvajalcem izvoznikom.
(49)
Začasne stopnje dampinga, določene na tej podlagi in izražene kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Vse druge družbe
28,4
4. ŠKODA
4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(50)
V obdobju preiskave je podobni izdelek proizvajal en proizvajalec Unije. Ta predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(51)
Ker industrijo Unije predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti.
4.2 Potrošnja Unije
(52)
Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je obsegu prodaje industrije Unije na trgu Unije prištela uvoz iz Indonezije in drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov.
(53)
Trdilo se je, da bi bilo treba sodelujočega proizvajalca Unije izključiti iz industrije Unije, saj je bil povezan z nesodelujočim proizvajalcem izvoznikom v Indoneziji, in da bi bilo treba preiskavo ustaviti. Vendar v tem primeru ni potrebe po izključitvi sodelujočega proizvajalca Unije iz industrije Unije, čeprav je povezan z nesodelujočim proizvajalcem izvoznikom v Indoneziji, saj je ta edini proizvajalec Unije v preiskavi v celoti sodeloval s Komisijo in je bil v celoti preverjen. Poleg tega nesodelovanje indonezijskega proizvajalca izvoznika ni vplivalo na zanesljivost podatkov proizvajalca Unije. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti.
(54)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 1
Potrošnja Unije za MNG (v tonah)
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Indeks (poslovno leto 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(55)
Potrošnja Unije se je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšala, v poslovnem letu 2012/2013 in v obdobju preiskave pa spet nekoliko povečala. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %. Zmanjšanje potrošnje v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 je predvsem posledica zmanjšanja prodaje industrije Unije na trgu Unije zaradi zmanjšanja proizvodnje v istem obdobju (glej uvodno izjavo 68). Uvoz je v obeh letih ostal na podobni ravni. Povečanje potrošnje v poslovnem letu 2012/2013 je skoraj izključno posledica povečanja uvoza, saj je prodaja industrije Unije ostala na približno enaki ravni. Obseg uvoza se je v obdobju preiskave občutno povečal, zlasti obseg uvoza iz Indonezije (glej uvodno izjavo 57), prodaja industrije Unije pa se je spet zmanjšala.
4.3 Uvoz iz zadevne države
4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(56)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je določena v uvodni izjavi 52.
(57)
Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 2
Obseg uvoza (v tonah)
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Obseg uvoza iz Indonezije (v tonah)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Tržni delež
Indeks
100
126
227
287
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(58)
Obseg uvoza iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Povečeval se je neprekinjeno in hitro, in sicer za 182 %, tj. z 8 638 ton v poslovnem letu 2010/2011 na 24 385 ton v obdobju preiskave.
(59)
Ustrezni tržni delež se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Kljub splošnemu zmanjšanju potrošnje (- 2 %) se je povečal za 187 %.
4.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(60)
Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov.
(61)
Povprečna cena uvoza iz Indonezije v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 3
Uvozne cene (EUR/tono)
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Indonezija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(62)
Povprečna cena uvoza MNG iz Indonezije se je nekoliko zvišala v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012, v poslovnem letu 2012/2013 in še dodatno v obdobju preiskave pa znižala. Povprečna cena uvoza MNG iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju na splošno znižala za 6 %.
(63)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:
-
tehtano povprečno prodajno ceno industrije Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter
-
ustrezno tehtano povprečno ceno za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indonezijskih proizvajalcev, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.
(64)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 46, je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, da mora biti MNG, ki se v Uniji prodaja kot aditiv za živila, skladen z določenimi pragovi čistosti, ki jih določa zakonodaja Unije. Ta proizvajalec izvoznik je trdil, da za izdelke, ki se uvažajo iz Indonezije in uporabljajo v neživilskem sektorju, take zahteve ne veljajo in da bi lahko bila prilagoditev zaradi kemičnih ali fizikalnih lastnosti zato upravičena na podlagi primerjave z izdelkom, ki se prodaja na trgu Unije. Vendar zadevni proizvajalec izvoznik ni predložil količinske opredelitve za to trditev. Poleg tega je Komisija pri primerjavi lahko upoštevala morebitne razlike v čistosti pri opredelitvi vrst izdelka. Zato je bila opravljena primerjava med vrstami izdelka, katerih stopnje čistosti so enake ali podobne stopnjam čistosti vrst izdelka, izvoženih na trg Unije na eni strani, in vrst izdelka, ki jih industrija Unije prodaja na trgu Unije, na drugi strani. Zato prilagoditev ni bila upravičena in trditev je bila zavrnjena.
(65)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da bi bilo treba pri izračunu nelojalnega nižanja cen v zvezi z uvozom iz Indonezije upoštevati učinke nihanja tečajev. Dejansko se verjetni učinek dampinškega uvoza na cene industrije Unije prouči predvsem z določitvijo nelojalnega nižanja cen in drugih dejavnikov. V tem primeru so se dampinške izvozne cene primerjale s prodajnimi cenami industrije Unije. Vendar so bile izvozne cene, uporabljene za izračun škode, zaradi primerljivosti pretvorjene v EUR. Uporaba menjalnih tečajev v tem primeru tako zagotavlja, da se razlika v cenah ugotovi na primerljivi osnovi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(66)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto posebej za transakcije na enaki ravni trgovine po potrebnih prilagoditvah. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje industrije Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz Indonezije na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen v razponu od 0 % do 5 %.
4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
4.4.1 Splošne opombe
(67)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
4.4.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(68)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 4
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Obseg proizvodnje
Indeks
100
95
107
91
Proizvodna zmogljivost
Indeks
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
Indeks
100
95
107
91
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(69)
Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju spreminjal. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 se je zmanjšal, med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 povečal, v obdobju preiskave pa dosegel najnižjo raven. Preiskava je pokazala, da so bila ta nihanja predvsem posledica ustavitev zaradi vzdrževanja, ki ga je industrija Unije opravila vsakih 15 mesecev, in slabih vremenskih razmer pozimi 2010/2011, ki so povzročile motnje v oskrbi z eno od glavnih surovin (amoniak). Ustavitve zaradi vzdrževanja so bile v obdobju preiskave podaljšane, da bi se znižala visoka raven zalog. Skupaj se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %.
(70)
Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju na splošno ostala nespremenjena.
(71)
Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje in stabilne proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti gibala v skladu z obsegom proizvodnje, tj. v poslovnem letu 2011/2012 se je najprej zmanjšala, v poslovnem letu 2012/13 se je povečala, v obdobju preiskave pa spet zmanjšala. Skupaj se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 % v skladu z zmanjšanjem obsega proizvodnje.
4.4.3 Obseg prodaje in tržni delež
(72)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 5
Obseg prodaje in tržni delež
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Obseg prodaje na trgu Unije
Indeks
100
84
85
83
Tržni delež
Indeks
100
96
91
85
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(73)
Obseg prodaje MNG industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 %. Zmanjšal se je predvsem v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012, v naslednjih letih pa je ostal relativno nespremenjen. Upad obsega prodaje je skupaj z vzporednim zmanjšanjem potrošnje in povečanjem uvoza iz Indonezije povzročil zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 15 %. V poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 se je zmanjšal za 4 %, kar je sovpadalo s povečanjem tržnega deleža uvoza iz Indonezije v istem obdobju. Tržni deleži industrije Unije so se od poslovnega leta 2012/2013 do obdobja preiskave še naprej neprekinjeno zmanjševali, obseg uvoza in tržni deleži uvoza iz Indonezije pa so se bistveno povečali.
4.4.4 Rast
(74)
Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 17 %, kar je pomenilo zmanjšanje tržnega deleža za 15 %.
4.4.5 Zaposlenost in produktivnost
(75)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 6
Zaposlenost in produktivnost
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Število zaposlenih
Indeks
100
103
107
108
Produktivnost (enota/zaposlenega)
Indeks
100
92
100
85
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(76)
Zaposlenost v industriji Unije se je nenehno povečevala, in sicer se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 8 %. To povečanje je predvsem posledica integracije nekdanje povezane družbe leta 2011 in razširitve sektorja vzdrževalnih del industrije Unije.
(77)
Produktivnost se je zmanjšala zaradi povečanja zaposlenosti in zmanjšanja proizvodnje, kot je prikazano v preglednici 4 v uvodni izjavi 68.
4.4.6 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(78)
Vse stopnje dampinga so precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije.
(79)
Industrija Unije je bila še vedno v procesu okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinškega uvoza istega izdelka s poreklom iz Kitajske. Ti ukrepi so trenutno predmet vzporedne preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 2.
4.4.7 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(80)
Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 7
Povprečna prodajna cena
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)
Indeks
100
107
101
97
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
Indeks
100
120
124
130
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(81)
Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %. V poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 se je najprej zvišala za 7 %, po tem pa se je nenehno zniževala do obdobja preiskave. Zvišanje cene v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 je mogoče obravnavati kot posledico povečanja stroškov v istem obdobju, čeprav je bilo to povečanje bolj izrazito kot zvišanje cen. Hkrati se je uvoz iz Indonezije povečal in izvajal močan cenovni pritisk na industrijo Unije. Zato so se cene industrije Unije v poslovnih letih 2011/2012 in 2012/2013 znižale za 6 %, med poslovnim letom 2012/2013 in obdobjem preiskave pa še za 4 %.
(82)
Proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju povečali za 30 %. Njihovo neprekinjeno povečevanje se je začelo v poslovnem letu 2011/2012, zlasti zaradi povečanja stroškov surovin in dela. Kot je navedeno zgoraj, tega povečanja stroškov ni bilo mogoče pokriti z enakovrednim zvišanjem cene, saj se je z dampinškim uvozom iz Indonezije izvajal cenovni pritisk.
4.4.8 Stroški dela
(83)
Povprečni stroški dela v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 8
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
Indeks
100
117
125
124
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(84)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se povečali za 24 %. To je mogoče pojasniti predvsem z okrepljenim prizadevanjem industrije Unije za izboljšanje učinkovitosti svojih delavcev in osebja s ciljem optimizirati proizvodni proces.
4.4.9 Zaloge
(85)
Zaloge proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 9
Zaloge
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Končne zaloge
Indeks
100
82
164
143
Končne zaloge kot delež proizvodnje
Indeks
100
86
153
156
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(86)
Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 43 %. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 so se zmanjšale, ko se je zmanjšal obseg proizvodnje in povečal obseg izvoza. Med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 so se povečale zaradi povečanja proizvodnje, prodaja industrije Unije na trgu Unije pa je ostala bolj ali manj nespremenjena. Od poslovnega leta 2012/2013 do obdobja preiskave so se končne zaloge ponovno zmanjšale, zlasti zaradi odločitve za zmanjšanje proizvodnje s ciljem zmanjšati velike zaloge.
(87)
Končne zaloge, izražene kot odstotek proizvodnje, so se med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšale, med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 pa skoraj podvojile. Med poslovnim letom 2012/2013 in obdobjem preiskave so se še dodatno povečale. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 56 %. Povečanje v poslovnem letu 2012/2013 in v obdobju preiskave je treba obravnavati ob upoštevanju povečanja obsega dampinškega uvoza iz Indonezije, medtem ko je prodaja Unije v istem obdobju ostala skoraj nespremenjena.
4.4.10 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(88)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Denarni tok (v EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Naložbe (v EUR)
Indeks
100
182
143
197
Donosnost naložb
Indeks
100
14
- 61
- 110
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(89)
Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 znatno zmanjšala, vendar je ostala pozitivna. V poslovnem letu 2012/2013 je postala negativna. V obdobju preiskave se je še dodatno zmanjšala. Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 180 %. To zmanjšanje je bilo predvsem posledica cenovnega pritiska uvoza iz Indonezije, ki je na trg Unije vstopal po dampinških cenah in je industriji Unije preprečeval, da bi svoje cene določala v skladu s povečanjem stroškov.
(90)
Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibal se je na enak način kot dobičkonosnost, in sicer se je v obravnavanem obdobju neprekinjeno zmanjševal, od poslovnega leta 2012/2013 naprej pa je bil negativen. To negativno gibanje se je v obdobju preiskave še stopnjevalo. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 119 %.
(91)
Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 97 %. Vključevale so predvsem naložbe, potrebne za vzdrževanje in skladnost z zakonskimi varnostnimi zahtevami. Industrija Unije je pred obravnavanim obdobjem še vedno okrevala od preteklega dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov, nato pa se je njen položaj začel izboljševati in je bila od začetka obravnavanega obdobja do poslovnega leta 2011/2012 dobičkonosna. V teh okoliščinah se je izvedlo veliko naložb, ki jih ni bilo več mogoče odložiti, kar je razlog za bistveno povečanje naložb v poslovnem letu 2011/2012 in naslednjih letih.
(92)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka od poslovnega leta 2012/2013 naprej negativna, kar je izražalo negativno gibanje dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 210 %.
(93)
Zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti in denarnega toka se je zmanjšala tudi zmožnost zbiranja kapitala družbe.
4.4.11 Sklep o škodi
(94)
Skoraj vsi glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje. Obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti sta se v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 9 %, obseg prodaje pa za 17 %. Ker je industrija Unije poskušala nadomestiti zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža, so se njene povprečne cene v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, stroški proizvodnje pa so se vzporedno povečali za 30 %. Zato se je dobičkonosnost, ki je bila na začetku obravnavanega obdobja pozitivna, zmanjšala in v poslovnem letu 2012/2013 postala negativna, v obdobju preiskave pa se je še naprej zmanjševala. Podobna negativna gibanja je bilo mogoče opaziti pri neto denarnem toku in donosnosti naložb.
(95)
Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. To povečanje v obravnavanem obdobju je mogoče pojasniti z integracijo nekdanje povezane družbe leta 2011 in razširitvijo sektorja vzdrževalnih del industrije Unije. Tudi naložbe so pokazale pozitivno gibanje. Povezane so bile predvsem s preventivnimi ukrepi in varnostnimi zahtevami, ne pa s povečanjem zmogljivosti. Ta pozitivna gibanja torej ne izključujejo obstoja škode.
(96)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
5. VZROČNA ZVEZA
(97)
Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so:
(a)
učinki uvoza iz Kitajske;
(b)
uvoz iz drugih tretjih držav;
(c)
gibanje potrošnje Unije;
(d)
izvoz industrije Unije;
(e)
neučinkovitost industrije Unije;
(f)
finančna kriza;
(g)
naložbe in zakonske varnostne zahteve EU;
(h)
stroški surovin in drugi stroški.
5.1 Učinki dampinškega uvoza
(98)
Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med dampinškim uvozom MNG s poreklom iz Indonezije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je proučila obseg in cene uvoza v preiskavi ter obseg, v katerem je ta uvoz prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(99)
Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz Indonezije v obravnavanem obdobju povečal za 182 %, zato se je njegov tržni delež v istem obdobju povečal za približno 187 %. To je sovpadlo s 17-odstotnim zmanjšanjem obsega prodaje industrije Unije in 15-odstotnim zmanjšanjem njenega tržnega deleža. To je povzročilo tudi 71-odstotno izgubo tržnega deleža celotnega uvoza iz drugih tretjih držav.
(100)
V istem obdobju so se cene uvoza iz Indonezije znižale za 8 %. Uvoz iz Indonezije je na trgu Unije ustvaril cenovni pritisk, zaradi katerega industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen v skladu s povečanjem stroškov, ampak je morala v obravnavanem obdobju svoje cene znižati. Zato se je njena dobičkonosnost močno zmanjšala in se v poslovnem letu 2012/2013 spremenila v izgube, ki so se v obdobju preiskave še povečale.
(101)
Komisija je ob upoštevanju navedenega v tej fazi sklenila, da je poslabšanje položaja industrije Unije sovpadlo z znatnim povečanjem obsega uvoza iz Indonezije po dampinških cenah in da je bil uvoz iz Indonezije odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2 Učinki drugih dejavnikov
5.2.1 Učinki uvoza iz Kitajske
(102)
Za uvoz iz Kitajske trenutno veljajo protidampinške dajatve. Obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 65 %, pripadajoči tržni delež pa za 68 %. Vendar sta obseg in tržni delež tega uvoza v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni. Kitajske cene so se v obravnavanem obdobju bistveno znižale, in sicer za 20 %. Ob upoštevanju veljavnih protidampinških dajatev te cene niso nelojalno nižale cen industrije Unije.
(103)
V teh okoliščinah za uvoz iz Kitajske ni mogoče šteti, da je prispeval k znatni škodi, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave.
Preglednica 11
Uvoz iz Kitajske
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Kitajska
Obseg (v tonah)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Tržni delež Indeks
100
57
136
168
Povprečna cena (EUR/tono) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
5.2.2 Uvoz iz drugih tretjih držav
(104)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Uvoz iz drugih tretjih držav
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Brazilija
Obseg (v tonah)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Tržni delež Indeks
100
48
49
39
Povprečna cena (EUR/tono)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republika Koreja
Obseg (v tonah)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Tržni delež Indeks
100
198
79
65
Povprečna cena (EUR/tono)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Obseg (v tonah)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Tržni delež Indeks
100
121
34
14
Povprečna cena (EUR/tono)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Tržni delež Indeks
100
79
52
45
Povprečna cena (EUR/tono)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Skupaj druge tretje države
Obseg (v tonah)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Tržni delež Indeks
100
110
45
29
Povprečna cena (EUR/tono)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(105)
Na splošno se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal z 10 268 ton v poslovnem letu 2010/2011 na 2 894 ton v obdobju preiskave, torej za 72 % v obravnavanem obdobju. Pripadajoči tržni delež se je v istem obdobju zmanjšal za 71 %. V obdobju preiskave je tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav predstavljal le približno eno četrtino njegove ravni v poslovnem letu 2010/2011. Na splošno so se cene uvoza iz tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 10 %.
(106)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je celotni uvoz, vključno z indonezijskim, v obravnavanem obdobju ostal nespremenjen.
(107)
Ta trditev je bila v nasprotju z razpoložljivimi statističnimi podatki, na katerih temeljijo ugotovitve preiskave in ki so prikazani v preglednici 13. Celotni uvoz v Unijo se je v obravnavanem obdobju dejansko povečal za 46 %. Trditev je bila zato zavrnjena.
Preglednica 13
Celotni uvoz
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Celotni uvoz
Obseg (v tonah)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.
(108)
Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Indonezije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.3 Gibanje potrošnje Unije
(109)
Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju pokazala le rahlo, 2-odstotno zmanjšanje, kar ne more pojasniti 17-odstotnega zmanjšanja obsega prodaje industrije Unije in 15-odstotnega zmanjšanja njenega tržnega deleža. Zato je bilo začasno sklenjeno, da zmanjšanje potrošnje ni prispevalo k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.4 Izvoz industrije Unije
(110)
Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 14
Izvoz industrije Unije
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
OP
Obseg izvoza
Indeks
100
249
234
222
Povprečna cena na enoto
Indeks
100
107
101
95
Vir: izpolnjen vprašalnik.
(111)
Obseg izvoza industrije Unije se je v poslovnem letu 2011/2012 povečal, v naslednjih letih do obdobja preiskave pa nekoliko zmanjšal. V obravnavanem obdobju se je skoraj podvojil. Izvozne cene so se v istem obdobju nekoliko znižale (za 5 %). Povečanje izvoza je delno nadomestilo zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža v Uniji. Dejansko bi bila izguba ekonomije obsega in učinek na stroške na enoto proizvodnje industrije Unije v razmerah, za katere je značilen močan cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza, še večja, če se izvoz ne bi povečal. Zato obseg izvoza industrije Unije ni mogel negativno vplivati na škodljive razmere.
(112)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je zmanjšanje prodaje industrije Unije na trgu Unije posledica njene izvozne prodaje MNG nedavno prevzeti povezani družbi za predelavo hrane v Turčiji. Ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega je preiskava pokazala, da je industrija Unije družbo za predelavo hrane prevzela šele po obdobju preiskave. To ni moglo vplivati na položaj industrije Unije v obdobju preiskave. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da prodaja industrije Unije povezani družbi v Turčiji ni prekinila vzročne zveze.
5.2.5 Domnevna neučinkovitost industrije Unije
(113)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica neučinkovitosti proizvodnega procesa industrije Unije. Vendar ta zainteresirana stran ni navedla nobene posebne neučinkovitosti in njena trditev se ni utemeljila. Poleg tega preiskava ni razkrila nobene morebitne neučinkovitosti industrije Unije. Ta trditev je bila zato zavrnjena. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da domnevna neučinkovitost industrije Unije ni prekinila vzročne zveze.
5.2.6 Finančna kriza
(114)
Ena od strani je trdila, da je finančna kriza povzročila znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar trg Unije za MNG ni bil nestanoviten, saj je svetovna finančna kriza nanj le malo vplivala. V nasprotnem primeru in če bi bile izgube industrije Unije dejansko posledica svetovne finančne krize, bi moralo enako veljati za vse druge konkurente na trgu za MNG. Zdi se, da so indonezijski proizvajalci MNG kljub svetovni finančni krizi lahko povečali svoj obseg prodaje na trgu Unije. Zato ni razloga za domnevo, da je svetovna finančna kriza industrijo Unije prizadela močneje kot azijsko industrijo. Ta argument je treba torej zavrniti. Na tej podlagi je bilo sklenjeno, da vpliv finančne krize ni prekinil vzročne zveze.
5.2.7 Naložbe in zakonske varnostne zahteve EU
(115)
Ena od zainteresiranih strani je trdila, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročile velike naložbe, potrebne za skladnost z varnostnimi predpisi, veljavnimi v Uniji.
(116)
Vendar je preiskava pokazala, da so naložbe, povezane z varnostnimi zahtevami EU, v obravnavanem obdobju ostale majhne v primerjavi z drugimi naložbami. Velik del naložb industrije Unije je predstavljal naložbe v preventivne vzdrževalne ukrepe. Naložbe so se v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 močno povečale. Razlog za to povečanje je dejstvo, da je morala industrija Unije, ki je še vedno okrevala od preteklega dampinga kitajskega uvoza, naložbe za preventivno vzdrževanje odložiti do obdobja, ko ni več ustvarjala izgub. Ko so se na trgu pokazali prvi učinki dajatev, uvedenih za uvoz iz Kitajske, je industrija Unije lahko spet začela ustvarjati dobičke in izvajati naložbe na običajni ravni. V naslednjih letih so naložbe ostale na podobni ravni in so bile še naprej namenjene predvsem vzdrževanju. Industrija Unije ni izvajala naložb za povečanje zmogljivosti, ki je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da naložbe industrije Unije niso prekinile vzročne zveze.
5.2.8 Stroški surovin in drugi stroški
(117)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica znatnega zvišanja cen glavnih surovin, in sicer industrijskega sladkorja, amoniaka, kavstične sode in žveplove kisline.
Industrijski sladkor
(118)
Industrijski sladkor je eden od glavnih stroškovnih dejavnikov, ki vplivajo na skupne stroške proizvodnje industrije Unije. Kot je opisano v uvodni izjavi 81, so se stroški proizvodnje industrije Unije na enoto, vključno s stroški industrijskega sladkorja, v obravnavanem obdobju dejansko povečali. Glede na javno dostopne statistične podatke (9) je povprečna cena industrijskega sladkorja v Uniji, ki se je sicer od poslovnega leta 2010/2011 do sredine leta 2012 nekoliko zvišala, ostala nižja od cene na svetovnem trgu. Pozneje sta se tako cena industrijskega sladkorja v Uniji kot tudi njegova cena na svetovnem trgu znižali in se ustavili na podobni ravni. Zato je trditev, da je škoda posledica zvišanja cen sladkorja, neutemeljena in jo je treba zavrniti.
Kemikalije
(119)
Stroški industrije Unije za amoniak, kavstično sodo in žveplovo kislino so se v obravnavanem obdobju povečali v skladu z mednarodnimi cenami za te izdelke. To zvišanje cen torej ni bilo omejeno na industrijo Unije, ampak je vplivalo tudi na gospodarske subjekte v tretjih državah. Zato zvišanja cen amoniaka, kavstične sode in žveplove kisline kot takega ni mogoče šteti kot vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
Drugo
(120)
Neka druga zainteresirana stran je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica višjih stroškov energije, dela in embalaže. Medtem ko je preiskava pokazala, da so se ti stroškovni dejavniki v obravnavanem obdobju res povečali (glej uvodni izjavi 81 in 83), je Komisija ugotovila tudi, da industrija Unije tega povečanja stroškov ni mogla niti delno nadomestiti z zvišanjem svoje prodajne cene, saj je uvoz iz Indonezije izvajal cenovni pritisk. Povečanja stroškov za te dejavnike kot takega zato ni mogoče šteti kot vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3 Sklep o vzročni zvezi
(121)
Zgornja analiza kaže bistveno povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Indonezije med poslovnim letom 2010/2011 in obdobjem preiskave ter znižanje uvoznih cen v obravnavanem obdobju.
(122)
To povečanje tržnega deleža poceni uvoza iz Indonezije je sovpadlo z bistvenim zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije in je skupaj z negativnim pritiskom na cene povzročilo znatne izgube industrije Unije.
(123)
Na drugi strani je proučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, pokazala, da nobeden od teh dejavnikov ni mogel znatno negativno vplivati nanjo.
(124)
Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevne države in da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze.
(125)
Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Vpliv uvoza iz Kitajske in drugih tretjih držav, gibanja potrošnje, izvoza industrije Unije, domnevne neučinkovitosti industrije Unije, finančne krize, naložb in zakonskih varnostnih zahtev EU ter stroškov surovin in drugih stroškov na negativno gibanje rezultatov industrije Unije je bil omejen.
6. INTERES UNIJE
6.1 Uvodna opomba
(126)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu jasno ugotovila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, trgovcev, uvoznikov, uporabnikov in dobaviteljev surovin.
6.2 Interes industrije Unije
(127)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz Indonezije utrpela znatno škodo. Skoraj vsi kazalniki škode so pokazali negativno gibanje, in sicer so se v obravnavanem obdobju zmanjšali zlasti obseg proizvodnje, obseg prodaje, tržni delež in dobičkonosnost. Negativno gibanje je bilo ugotovljeno tudi za druge kazalnike, povezane s finančno uspešnostjo, kot sta denarni tok in donosnost naložb. Zaloge so se v istem obdobju povečale.
(128)
Pričakuje se, da se bodo uvozne cene po uvedbi ukrepov zvišale, cenovni pritisk na industrijo Unije, ki ga trenutno izvaja dampinški uvoz, pa se bo zmanjšal. Tako bi industrija Unije lahko zvišala svoje cene in s tem nadomestila povečanje stroškov ter postopno dosegla raven dobičkonosnosti. To bo pozitivno vplivalo tudi na proizvodnjo in obseg prodaje. Brez ukrepov bi se položaj industrije Unije zelo verjetno še bolj poslabšal. Obseg prodaje in tržni delež bi se po vsej verjetnosti še bolj zmanjšala, saj se bo cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza nadaljeval, industrija Unije pa bo prisiljena izenačiti svoje cene z nizkimi cenami v Uniji. Pri takem izidu bo industrija Unije še naprej ustvarjala velike izgube. Ni izključeno, da bo industrija Unije zaradi zmanjšanja obsega prodaje in proizvodnje ter velikih izgub prisiljena srednjeročno popolnoma ustaviti proizvodnjo, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest v Uniji. V tem primeru bi Unija postala odvisna od uvoza iz tretjih držav.
(129)
Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.
6.3 Interes uvoznikov/trgovcev
(130)
Po objavi obvestila o začetku se je javilo štirinajst družb. Trije nepovezani uvozniki so bili vključeni v vzorec in so prejeli vprašalnike, vendar je izpolnjen vprašalnik predložil samo eden od njih. V prostorih te družbe je bila opravljena preveritev na kraju samem.
(131)
Uvoz MNG iz Indonezije je pomenil manj kot 15 % prihodkov od prodaje uvoznika. Komisija je menila, da bi družba na splošno ostala dobičkonosna, tudi če bi uvedba dajatve negativno vplivala na njeno dejavnost v zvezi z MNG.
(132)
Med preiskavo se je javil eden od trgovcev v Uniji, ki se ukvarja s preprodajo MNG na trgu Unije in na drugih trgih. Ta trgovec je MNG kupoval predvsem od industrije Unije, pa tudi od uvoznikov MNG iz Indonezije in drugih tretjih držav. Dejavnost tega trgovca, povezana z MNG, je zanemarljiva v primerjavi z njegovo celotno dejavnostjo. Zato se šteje, da bi bil morebiten vpliv protidampinških ukrepov na njegov položaj zanemarljiv.
6.4 Interes uporabnikov
(133)
Uporabniki so dejavni predvsem v živilskem sektorju in MNG uporabljajo pri proizvodnji mešanic začimb, juh in pripravljene hrane. MNG se uporablja tudi v posebne neprehrambene namene, na primer pri proizvodnji detergentov.
(134)
Triintrideset družb se je javilo in poslani so jim bili vprašalniki. Pet od njih je sodelovalo v preiskavi in predložilo izpolnjen vprašalnik. Štiri so bile dejavne v živilskem sektorju, ena pa v neživilskem sektorju. Dve od sodelujočih družb, od katerih je ena dejavna v živilskem sektorju, druga pa proizvaja detergente, sta bili preverjeni na kraju samem.
Živilski sektor
(135)
Preiskava je pokazala, da je MNG v povprečju predstavljal približno 5 % skupnih stroškov za izdelke, ki vsebujejo MNG, ki ga proizvajajo sodelujoče družbe, ki so zagotovile potrebne podatke.
(136)
Dve od sodelujočih družb sta MNG kupovale predvsem od industrije Unije, iz Indonezije pa ga nista uvažale ali pa sta ga uvažale v majhnih količinah. Pri teh dveh družbah je dejavnost, povezana z izdelki, ki vsebujejo MNG, pomenila približno eno tretjino njune celotne dejavnosti. Ugotovljeno je bilo, da sta bili družbi v obdobju preiskave dobičkonosni. Glede na te ugotovitve bi bil vpliv predlaganih ukrepov zoper Indonezijo na ti dve družbi verjetno omejen.
(137)
Drugi dve družbi sta kupovali večje količine MNG iz Indonezije, vendar je bila njuna dejavnost, povezana z MNG, relativno nepomembna v primerjavi z njuno celotno dejavnostjo. Poleg tega sta bili ti dve družbi v obdobju preiskave glede na zagotovljene podatke dobičkonosni. Zato ni verjetno, da bi morebitni ukrepi v zvezi z MNG iz Indonezije pomembno vplivali na ti dve družbi.
Neživilski sektor
(138)
Ena od sodelujočih družb je MNG uporabljala za proizvodnjo detergentov. MNG je pomenil med 15 % in 20 % stroškov proizvodnje teh izdelkov. V obdobju preiskave je ta družba MNG kupovala predvsem od industrije Unije, vendar je uvažala tudi iz Indonezije in v manjših količinah iz Republike Koreje. V primerjavi z njeno celotno dejavnostjo je bil z izdelki, ki vsebujejo MNG, povezan samo manjši del njenih dejavnosti, za katerega je bilo poleg tega ugotovljeno, da se je pripadajoča stopnja dobička v obdobju preiskave gibala med 5 % in 10 %.
(139)
Čeprav ni izključeno, da bi lahko uvedba ukrepov zoper Indonezijo negativno vplivala na to družbo, razpoložljivost drugih virov dobave in dobičkonosnost dejavnosti, povezane z MNG, kažeta, da bi bil morebitni vpliv ukrepov na to družbo omejen.
(140)
Ta zainteresirana stran je trdila, da se bo glede na regulativni okvir EU, ki prepoveduje uporabo fosfatov in drugih fosforjevih spojin (10), MNG pri proizvodnji detergentov verjetno uporabljal v večjih količinah, saj bo zamenjal fosfate in druge fosforjeve spojine. Zato se pričakuje, da se bo povpraševanje po MNG v Uniji bistveno povečalo in da bodo morebitne protidampinške dajatve na uvoz MNG škodljivo vplivale na razvoj tega novega trga.
(141)
Vendar je v tej fazi težko predvideti, kako bo novi pravni okvir vplival na trg Unije in ali bo spodbudil proizvodnjo detergentov na osnovi MNG (ali v kakšnem obsegu) ter s tem vplival na povpraševanje po MNG v Uniji. Poleg tega zainteresirana stran ni zagotovila nobenih dokazov o tem, kako obsežni bi bili lahko škodljivi učinki protidampinške dajatve. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinške dajatve vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Tako bi indonezijski uvoz še naprej oskrboval trg Unije, vendar po pravičnih cenah. Preiskava je pokazala tudi, da obstaja veliko drugih virov dobave, na primer države Brazilija, Vietnam in Republika Koreja.
(142)
Ob upoštevanju ugotovitev preiskave bi dobičkonosnost dejavnosti zadevne družbe, ki vključuje uporabo MNG, vsekakor ostala pozitivna, tudi če bi družba uporabljala samo MNG, uvožen iz Indonezije. Pri tem najslabšem možnem izidu ni upoštevana možnost, da bi lahko družba del dajatve vsaj delno prenesla na končne stranke.
6.5 Interes dobaviteljev
(143)
Štirje dobavitelji surovin v Uniji so se javili in predložili izpolnjene vprašalnike. Njihova prodaja surovin industriji Unije je predstavljala le majhen delež njihovega celotnega prihodka od prodaje. Zato odsotnost ukrepov ne bi vplivala na položaj dobaviteljev.
6.6 Drugi argumenti
(144)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da ima industrija Unije na trgu Unije prevladujoč položaj in da bi protidampinški ukrepi za uvoz iz Indonezije še okrepili njen položaj, kar ne bi bilo v interesu Unije.
(145)
Preiskava je jasno pokazala, da edini proizvajalec Unije ni mogel ohraniti svojega obsega prodaje v Uniji, saj je izgubil svoj tržni delež zaradi uvoza iz Indonezije. Poleg tega industrija Unije zaradi cenovnega pritiska, ki se je izvajal z dampinškim uvozom iz Indonezije, ni mogla zvišati svojih cen v skladu s povečanjem stroškov surovin, zato je v obdobju preiskave ustvarila velike izgube. Komisija je ugotovila tudi, da v Uniji konkurira tudi uvoz iz več tretjih držav, ki imajo prost dostop do trga Unije. Glede na to ni bilo dovolj dokazov v zvezi z domnevnim prevladujočim položajem industrije Unije in trditev je bilo treba zavrniti.
(146)
Nekatere od zainteresiranih strani so trdile tudi, da ni vira, ki bi lahko nadomestil uvoz iz Indonezije, saj so cene uvoza iz drugih tretjih držav previsoke.
(147)
Treba je opozoriti, da je bil tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v poslovnem letu 2010/2011 precejšen. Uvoz iz tretjih držav je bil prav tako podvržen cenovnemu pritisku zaradi dampinškega uvoza iz Indonezije in je zaradi tega uvoza utrpel znatno izgubo obsega prodaje in tržnega deleža. Uvedba dajatev na uvoz MNG iz Indonezije bi drugim tretjim državam, kot so Brazilija, Republika Koreja in Vietnam, omogočila ponovno pridobitev izgubljenih tržnih deležev v Uniji. Kar zadeva cene, bi moral biti cilj protidampinških ukrepov vzpostaviti enake konkurenčne pogoje v Uniji in s tem zagotoviti, da lahko uvoz vstopa v Unijo po pravičnih cenah. Na podlagi ugotovitev preiskave se pričakuje, da uvedba dajatev ne bo pomembno vplivala na položaj industrije, ki je nižje v prodajni verigi. Trditev, da ni drugih virov dobave, je bila zato zavrnjena.
6.7 Sklep o interesu Unije
(148)
Na podlagi navedenega je Komisija ugotovila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih bi bilo mogoče v tej fazi preiskave skleniti, da uvedba začasnih ukrepov za uvoz MNG s poreklom iz Indonezije ni v interesu Unije.
7. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(149)
Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
7.1 Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(150)
Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(151)
Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Ker je Komisija ugotovila, da so se učinki dampinškega uvoza začeli pojavljati šele v tretjem letu obravnavanega obdobja, je bila stopnja dobička določena na podlagi prvih dveh let navedenega obdobja, ko dampinškega uvoza ni bilo. Komisiji se je zdelo primerno, da uporabi tehtano povprečno stopnjo dobička, kot je določena v uvodni izjavi 89. Ugotovila se je od 5- do 15-odstotna stopnja dobička. Natančnejše stopnje dobička ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Na tej podlagi je Komisija neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije izračunala tako, da je stroškom proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave prištela tako izračunano stopnjo dobička. Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indonezije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je industrija Unije prodajala na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF. Stopnje škode, izračunane ob upoštevanju 5-odstotne oziroma 15-odstotne stopnje dobička, so prikazane v preglednici v uvodni izjavi 154.
(152)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 64, je eden od proizvajalcev izvoznikov trdil, da bi se lahko stopnje čistosti MNG, uvoženega v Unijo, in MNG, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, razlikovale ter da bi bilo treba zato izvesti ustrezno prilagoditev. Zaradi razlogov, navedenih v isti uvodni izjavi, prilagoditev ni bila upravičena in trditev je bilo treba zavrniti.
7.2 Začasni ukrepi
(153)
Za uvoz MNG s poreklom iz Indonezije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode.
(154)
Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:
(%)
Država
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Začasna protidampinška dajatev
Indonezija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezija
Vse druge družbe
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, katere ime in naslov nista posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Za njih se ne sme uporabljati nobena od posameznih stopenj protidampinških dajatev.
(156)
Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek mora nasloviti na Komisijo (11). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, vključno z informacijami o spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je zahteva utemeljena, bo Komisija posodobila seznam družb s posameznimi protidampinškimi dajatvami.
(157)
Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz Priloge. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, se bo uporabila stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(158)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba protidampinško dajatev za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, temveč tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
8. KONČNE DOLOČBE
(159)
Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za GD za trgovino.
(160)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna protidampinška dajatev se uvede za uvoz mononatrijevega glutamata, ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) in ima poreklo iz Indonezije.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Družba
Začasna protidampinška dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Vse druge družbe
28,4
B999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. V 25 dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:
(a)
zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;
(b)
Komisiji predložijo svoje pisne pripombe in
(c)
zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za GD za trgovino.
2. V 25 dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko stranke iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 20. avgusta 2014