РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2015/534 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 17 март 2015 година
относно отчитането на надзорна финансова информация (ЕЦБ/2015/13)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 1, член 4, параграф 3, член 6, параграф 2, член 6, параграф 5, буква г) и член 10 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка от 16 април 2014 г. за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ) (ЕЦБ/2014/17) (2) и по-специално член 21, параграф 1, член 140 и член 141, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
По отношение на кредитните институции се прилагат изискванията за редовна отчетност, установени в Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) (наричан също така в настоящия регламент „РКИ“) и Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на Комисията (4). Отчитаната информация се събира от ЕЦБ съгласно Решение ЕЦБ/2014/29 (5). Настоящият регламент допълва Решение ЕЦБ/2014/29, като допълнително определя изискванията за отчитането на надзорна финансова информация.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за всички институции, по отношение на които се прилага Регламент (ЕС) № 575/2013, за предоставянето на информация на компетентните надзорни органи в определени области, посочени в член 1 от този Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. Една от тези области е финансова информация на консолидирана основа. Съгласно член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа е задължително за кредитните институции, които изготвят своите консолидирани финансови отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно процедурата, уредена в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6). Представянето от националните компетентни органи (НКО) на ЕЦБ на задължителната съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 надзорна финансова информация, както по отношение на значими, така и по отношение на по-малко значими поднадзорни лица, понастоящем се извършва в съответствие с Решение ЕЦБ/2014/29 и следва да остане незасегнато, тъй като то не попада в предмета на настоящия регламент.
(3)
Упражняването на правото на преценка да се изисква от кредитните институции да прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 е извън предмета на настоящия регламент. Предвид член 150 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), предходните решения на НКО относно упражняването или неупражняването на това право на преценка следва да останат незасегнати.
(4)
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитните институции, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ следва да приеме и решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат Регламент (ЕО) № 1606/2002, за отчитането на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
(5)
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитни институции, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО на Съвета (7), отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква предшестващо решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ също така следва да приеме решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 575/2013 е проведена консултация с Европейския банков орган.
(6)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за отчитането на надзорна информация за областите в рамките на обхвата му. Съгласно член 99, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013, Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се отнася само за надзорна финансова информация на консолидирана основа. Отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа е извън обхвата му, поради което компетентните органи могат да налагат изисквания за отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значими и по-малко значими поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да бъде отчитана на НКО от значимите и по-малко значимите поднадзорни лица на индивидуална основа. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(7)
Съгласно член 40 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) компетентните органи на приемащите държави членки могат да изискват всички кредитни институции, които имат клонове на тяхна територия, да им представят периодично отчети за дейността си в съответните приемащи държави членки. В съответствие с член 2, параграф 20 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, са поднадзорни лица. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значимите поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде предвидена информацията, която да бъде отчитана на НКО от клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(8)
В член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 е предвидено, че ЕЦБ разполага с надзорни правомощия по отношение на кредитни институции, финансови холдинги или смесени финансови холдинги, или клонове, които са установени в участващи държави членки, на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки. Поради това клоновете, които са установени в участващи държави членки от кредитни институции от трета държава, не са в рамките на възложените на ЕЦБ надзорни задачи. Следователно по отношение на тези клонове не следва да се прилагат изискванията за отчитане на информация съгласно настоящия регламент. Освен това клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция от друга участваща държава членка, следва да бъдат изключени от тези изисквания за отчитане на информация, защото те са предназначени да се прилагат на равнището на поднадзорното лице, което е установило клона.
(9)
Целта на уредените в настоящия регламент изисквания по отношение на значими и по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни лица отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация. За НКО може да бъде подходящо да събират необходимия минимум информация като част от по-широка рамка за отчетност, която те установяват в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право и която също така служи за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
(10)
С оглед на упражняването на задачите на ЕЦБ е необходимо да бъде получавана финансова информация от по-малко значимите поднадзорни групи, различни от онези, които изготвят консолидираните си отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002. Поради това с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да се отчита от такива групи на НКО. По-конкретно следва да бъдат посочени форматите, честотата, датите на отчитане и периодите на подаване на информацията, както и сроковете за предоставяне на съответната информация. Целта на тези изисквания следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни групи отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация.
(11)
В съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 и член 12 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), както ЕЦБ, така и НКО спазват задължението за обмен на информация. Без да се засяга правомощието на ЕЦБ пряко да получава отчитаната от кредитните институции информация или да има пряк достъп до такава информация непрекъснато, НКО предоставят по-конкретно на ЕЦБ цялата информация, необходима за изпълнението на възложените на ЕЦБ по силата на Регламент (ЕС) № 1024/2013 задачи.
(12)
В съответствие с член 2, параграф 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на институциите може да бъде позволено да използват счетоводна година, която не съответства на календарната година, за отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа. С настоящия регламент следва също да бъде позволено използването на счетоводна година, която не съответства на календарната година, за целите на това отчитане.
(13)
ЕЦБ проведе публична консултация по настоящия регламент и анализира потенциалните разходи и ползи,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват изискванията за отчитането на надзорната финансова информация, която се предоставя на НКО от:
а)
значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
б)
значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква а), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
в)
значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка;
г)
значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава;
д)
по-малко значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
е)
по-малко значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква д), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
ж)
по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. По изключение от членове 7 и 14, поднадзорните лица, на които е предоставено освобождаване от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа съгласно член 7 или член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013, не са задължени да отчитат надзорна финансова информация в съответствие с настоящия регламент.
3. В случаите когато компетентните органи, включително и ЕЦБ, изискват от институциите да спазват задълженията, предвидени в части 2-4 и части 6-8 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и в дял VII от Директива 2013/36/ЕС, на подконсолидирана основа в съответствие с член 11, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013, тези институции трябва да спазват установените в настоящия регламент изисквания на подконсолидирана основа.
4. НКО и/или националните централни банки могат да използват събраните съгласно настоящия регламент данни за всякакви други задачи.
5. Настоящият регламент не засяга счетоводните стандарти, прилагани от поднадзорни групи и лица в техните консолидирани отчети или годишни отчети и не променя счетоводните стандарти, прилагани за отчитане на надзорна информация. Доколкото поднадзорните групи и лица прилагат различни счетоводни стандарти, следва да се предоставя само информация, свързана с правилата за оценка, включително методи за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно съответните счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от съответната поднадзорна група или лице. За тези цели са предвидени специални образци за отчитане за поднадзорните групи и лица, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. Елементи от модела за описание на данните в образците, които не са приложими по отношение на съответните поднадзорни лица, не трябва да се отчитат.
6. Клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, могат да подават информацията, която са длъжни да предоставят съгласно настоящия регламент, на съответния НКО, чрез кредитната институция, от която са създадени.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, които се съдържат в Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), освен ако е предвидено друго, заедно със следните определения:
1.
„МСС“ и „МСФО“ са „Международните счетоводни стандарти“ и „Международните стандарти за финансово отчитане“, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002;
2.
„дъщерно предприятие“ е дъщерно предприятие съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 16 от Регламент (ЕС) № 575/2013, което е кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
3.
„подгрупа“ е група, чието предприятие майка не е само по себе си дъщерно предприятие на друга институция, лицензирана в същата участваща държава членка, или на финансов холдинг или на смесен финансов холдинг, установени в същата участваща държава членка;
4.
„на консолидирана основа“ е на консолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 48 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
5.
„на подконсолидирана основа“ е на подконсолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 49 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Член 3
Промяна на статута на поднадзорно лице или на поднадзорна група
1. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като значимо/а 18 месеца, след като е било/а уведомено/а за решение, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). То/тя е длъжно/а да отчита информация в съответствие с дял II от настоящия регламент като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група на първата дата на отчитане, след като то/тя е класифицирано/а като значимо/а.
2. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като по-малко значимо/а, след като е уведомено/а за решение, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). След този момент то/тя започва да отчита информация в съответствие с дял III от настоящия регламент.
ДЯЛ II
ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
Значими поднадзорни групи
Член 4
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат МСФО за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитането на надзорна информация по силата на член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа. Техните подгрупи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация също са длъжни да отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
Член 5
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, различни от посочените в член 4, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
ГЛАВА II
Значими поднадзорни лица
Член 6
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които не са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или защото ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Това се прилага и по отношение на клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
5. Посочената в параграфи 2 и 4 по-горе информация включва единствено информация, отнасяща се до:
а)
активи, пасиви, собствен капитал, приходи и разходи, които се признават от страна на поднадзорното лице съгласно приложимите счетоводни стандарти;
б)
задбалансови експозиции и дейности, в които участва поднадзорното лице;
в)
сделки, различни от посочените в букви а) и б), извършени от поднадзорното лице;
г)
правилата за оценка, включително методите за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно приложимите счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от поднадзорното лице.
6. НКО могат да събират посочената в параграфи 2 и 4 информация, която следва да бъде предоставяна на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 7
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Отчитането на надзорна финансова информация от тези лица се извършва с честотата, посочена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, установен в приложение I.
2. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събира. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. Посочената в параграфи 1, 2, 4 и 5 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
7. НКО могат да събират посочените в параграфи 1, 2, 4 и 5 данни, които следва да бъдат предоставяни на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 8
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни лица
1. Информацията за значими поднадзорни лица, посочени в членове 6 и 7, е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на значими поднадзорни лица е разрешено да изготвят годишните си отчети въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ информацията за посочените в членове 6 и 7 значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за значими поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група - на 40-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за значими поднадзорни лица, които са част от значима поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА III
Отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
Член 9
Формат и честота на отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Институциите майки в участваща държава членка и институциите, контролирани от финансов холдинг майка или от смесен финансов холдинг майка в участваща държава членка гарантират, че надзорната финансова информация по отношение на дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, се отчита на съответния НКО на индивидуална основа, както следва:
а)
за значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 1 от приложение II, и се извършва с честотата, установена член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014;
б)
за значимите поднадзорни групи, различни от посочените по-горе, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 2 от приложение II, и се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014.
2. По изключение от параграф 1, посочените в него предприятия майки не отчитат финансова информация за дъщерни предприятия, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко. За тази цел общата стойност на активите се определя въз основа на критериите, предвидени в част IV, дял 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
3. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял 2, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие надхвърля 3 милиарда евро, дъщерното предприятие се включва в отчитаната информация в съответствие с параграф 1 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато актуализацията разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие е по-малка или равна на 3 милиарда евро, предприятието майка започва да отчита информация в съответствие с параграф 2 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
Член 10
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията при отчитането от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Посочената в член 9 информация се събира към същите дати на отчитане, към които се събира и надзорната финансова информация за съответната значима поднадзорна група. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година, използвана за отчитане на финансова информация до съответната дата на отчитане.
2. НКО предоставят на ЕЦБ информацията относно дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, както е посочено в член 9, до края на работното време на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
3. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят този срок.
ДЯЛ III
ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
По-малко значими поднадзорни групи
Член 11
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа за по-малко значими поднадзорни групи
1. По-малко значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на консолидирана основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 1 от приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни групи, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО. Това отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, посочена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. По изключение от параграфи 4 и 5, отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни групи, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко, включва като общ минимум посочената в приложение III информация, вместо информацията, посочена в параграф 4 от настоящия член. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
7. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група надхвърля 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграфи 4 и 5 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група е по-малка или равна на 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграф 6 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
8. Посочената в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
9. НКО могат да събират информацията, която следва да се предоставя на ЕЦБ, посочена в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6, като част от по-широка рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 12
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни групи
1. Информацията за посочените в член 11 по-малко значими поднадзорни групи е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни групи е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно, обхващайки периода от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ посочената в член 11 информация до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни групи, включително подгрупи, отчитащи информация на консолидирана основа, на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни групи, отчитащи информация на подконсолидирана основа съгласно член 1, параграф 3, на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА II
По-малко значими поднадзорни лица
Член 13
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 1, се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 4, се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. Параграфи 2, 3, 5 и 6 се прилагат при спазване на следните изключения:
а)
отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни кредитни институции, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва информацията, посочена в приложение III, като общ минимум, вместо информацията, посочена в параграфи 2, 3, 5 или 6;
б)
клон, установен в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, не се включва в отчитането на надзорна финансова информация, ако общата стойност на активите му е по-малка от 3 милиарда евро.
8. За целите на параграф 7, общата стойност на активите на поднадзорното лице е стойността, използвана за определяне дали дадено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
9. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с и част IV, дял II глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
10. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 5, параграф 5 от настоящия регламент.
11. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 14
Формат и честота на отчитането на информация на индивидуална основа за лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Посоченото в параграф 4 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. По изключение от параграфи 2, 3, 5 и 6, отчитането на надзорна финансова информация на по-малко значими поднадзорни лица, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва посочената в приложение III информация. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III и от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
8. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял II, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
9. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
10. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 15
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни лица
1. Информацията за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни лица е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Данните, отнасящи се до определен период, се отчитат кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ надзорната финансова информация за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група - на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ДЯЛ IV
КАЧЕСТВО НА ДАННИТЕ И ЕЗИК НА ИТ
Член 16
Проверки на качеството на данните
НКО наблюдават и осигуряват качеството и надеждността на предоставяната на ЕЦБ информацията. За тези цели НКО следват спецификациите в членове 4 и 5 от Решение ЕЦБ/2014/29.
Член 17
Език на ИТ за предаването на информация от националните компетентни органи на ЕЦБ
НКО предават посочената в настоящия регламент информация в съответствие с таксономията на разширения език за бизнес отчетност (eXtensible Business Reporting Language), за да се осигури еднообразен технически формат за обмена на данни, посочен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. За тези цели НКО следват спецификациите, установени в член 6 от Решение ЕЦБ/2014/29.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
Първи дати на отчитане
1. 31 декември 2015 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни групи;
б)
значимите поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група.
2. 30 юни 2016 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни лица, които са част от поднадзорна група;
б)
дъщерните предприятия на значимите поднадзорни групи, установени в неучастваща държава членка или в трета държава.
3. 30 юни 2017 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
по-малко значимите поднадзорни групи;
б)
по-малко значимите поднадзорни лица.
Член 19
Преходни разпоредби
Приетите от НКО решения по отношение на отчитането на надзорна финансова информация от значимите поднадзорни групи и лица, което попада в предмета на настоящия регламент, остават незасегнати за всички дати на отчитане преди посочените в член 18 първи дати на отчитане.
Член 20
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 17 март 2015 година.
UREDBA (EU) 2015/534 EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 17. marca 2015
o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2015/13)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1), člena 4(3), člena 6(2), člena 6(5)(d) in člena 10 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (2) ter zlasti člena 21(1), člena 140 in člena 141(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Za kreditne institucije veljajo zahteve za redno poročanje, kakor so določene v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (imenovana tudi: CRR) ter Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014 (4). Informacije, ki se poročajo, zbira ECB v skladu s Sklepom ECB/2014/29 (5). Ta uredba dopolnjuje Sklep ECB/2014/29 s podrobnejšo določitvijo zahtev v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij.
(2)
Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 določa enotne zahteve za vse institucije, za katere velja Uredba (EU) št. 575/2013, v zvezi z nadzorniškim poročanjem pristojnim organom za področja, ki so določena v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014. Eno od teh področij so finančne informacije na konsolidirani podlagi. V skladu s členom 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 je poročanje nadzorniških finančnih informacij na konsolidirani podlagi obvezno za kreditne institucije, ki svoje konsolidirane računovodske izkaze pripravljajo skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Predložitev nadzorniških finančnih informacij, ki so obvezne v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 in se nanašajo na pomembne in manj pomembne nadzorovane subjekte, s strani pristojnih nacionalnih organov ECB trenutno poteka v skladu s Sklepom ECB/2014/29 in bi se morala nespremenjeno nadaljevati, saj tega vsebina te uredbe ne zajema.
(3)
Uporaba diskrecijske pravice iz člena 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, da se od kreditnih institucij za nadzorniško poročanje zahteva uporaba mednarodnih računovodskih standardov, kakor se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ni del vsebine te uredbe. Ob upoštevanju člena 150 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) ostanejo pretekle odločitve pristojnih nacionalnih organov o uporabi ali neuporabi te diskrecijske pravice v veljavi nespremenjene.
(4)
V skladu s členom 99(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 je za to, da kreditne institucije, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde, kakor se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, poročajo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi, potrebna odločitev pristojnega organa o razširitvi tega poročanja. ECB bi morala sprejeti tudi odločitev o razširitvi zahteve po predložitvi nadzorniških finančnih informacij na pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo Uredbo (ES) št. 1606/2002.
(5)
V skladu s členom 99(6) Uredbe (EU) št. 575/2013 je za to, da kreditne institucije, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi Sveta 86/635/EGS (7), poročajo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi, potrebna predhodna odločitev pristojnega organa o razširitvi tega poročanja. ECB bi morala sprejeti tudi odločitev o razširitvi zahteve po predložitvi nadzorniških finančnih informacij na pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS. Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim bančnim organom v skladu s členom 99(6) Uredbe (ES) št. 575/2013.
(6)
Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 določa enotne zahteve za nadzorniško poročanje v zvezi s področji, ki so del njenega področja uporabe. V skladu s členom 99(5) in (6) Uredbe (EU) št. 575/2013 ureja Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 samo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi. Poročanje nadzorniških finančnih informacij na posamični podlagi je zunaj njenega področja uporabe; zato lahko pristojni organi predpišejo zahteve za poročanje nadzorniških finančnih informacij na posamični podlagi. Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi primerljivih finančnih informacij za pomembne in manj pomembne nadzorovane subjekte bi morala ta uredba določiti nadzorniške finančne informacije, ki jih morajo pomembni in manj pomembni nadzorovani subjekti poročati pristojnim nacionalnim organom na posamični podlagi. Pristojni nacionalni organi bi morali te informacije nato predložiti ECB v skladu s členom 140(3) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
V skladu s členom 40 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8) lahko pristojni organi držav članic gostiteljic zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah. V skladu s členom 2(20) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) so podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, nadzorovani subjekti. Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi primerljivih finančnih informacij za pomembne nadzorovane subjekte bi morala ta uredba določiti informacije, ki jih morajo podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročati pristojnim nacionalnim organom. Pristojni nacionalni organi bi morali te informacije nato predložiti ECB v skladu s členom 140(3) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Člen 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da ima ECB nadzorniška pooblastila v zvezi s kreditnimi institucijami, finančnimi holdingi ali mešanimi finančnimi holdingi ali podružnicami s sedežem v sodelujočih državah članicah, ki so jih ustanovile kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah. Podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v tretji državi, zato ne sodijo v okvir nadzorniških nalog, prenesenih na ECB. Posledično za te podružnice ne bi smele veljati zahteve za poročanje iz te uredbe. Poleg tega bi bilo treba iz teh zahtev za poročanje izključiti podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija iz druge sodelujoče države članice, saj je namen, da se te zahteve uporabijo na ravni nadzorovanega subjekta, ki je podružnico ustanovil.
(9)
Zahteve, določene v tej uredbi v zvezi s pomembnimi in manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, bi morale biti usmerjene v zagotovitev, da bodo ti nadzorovani subjekti pristojnim nacionalnim organom poročali skupen minimalen niz informacij, in ne v naložitev enotnih zahtev za poročanje. Morda je primerno, da pristojni nacionalni organi zbirajo potrebne minimalne informacije kot del širšega okvira za poročanje, ki ga vzpostavijo v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
(10)
Za izvajanje nalog ECB je potrebno prejemanje finančnih informacij od manj pomembnih nadzorovanih skupin, ki svojih konsolidiranih računovodskih izkazov ne pripravljajo skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Ta uredba bi morala zato določiti nadzorniške finančne informacije, ki jih morajo take skupine poročati pristojnim nacionalnim organom. Zlasti je treba določiti obliko, pogostost, referenčne datume in obdobja za predložitev ter roke, ki se nanašajo na predložitev zadevnih informacij. Te zahteve bi morale biti usmerjene v zagotovitev, da bodo te nadzorovane skupine pristojnim nacionalnim organom poročale skupen minimalen niz informacij, in ne v naložitev enotnih zahtev za poročanje.
(11)
V skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in členom 21 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) velja za ECB in pristojne nacionalne organe obveznost izmenjave informacij. Brez poseganja v pooblastila ECB, na podlagi katerih ta neposredno prejema informacije, ki jih poročajo kreditne institucije, ali ima do teh informacij ves čas neposreden dostop, bi morali pristojni nacionalni organi ECB zagotavljati zlasti vse informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje nalog, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013.
(12)
V skladu s členom 2(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 se lahko institucijam dovoli, da za poročanje nadzorniških finančnih informacij na konsolidirani podlagi uporabijo računovodsko leto, ki se razlikuje od koledarskega. Tudi ta uredba bi morala omogočati, da se za tako poročanje uporabi računovodsko leto, ki se razlikuje od koledarskega.
(13)
ECB je opravila javno posvetovanje o tej uredbi ter preučila morebitne stroške in koristi -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa zahteve v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij, ki jih pristojnim nacionalnim organom predložijo:
(a)
pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(b)
pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz točke (a), za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(c)
pomembni nadzorovani subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici;
(d)
pomembne nadzorovane skupine v zvezi s podrejenimi družbami s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi;
(e)
manj pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(f)
manj pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz točke (e), za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(g)
manj pomembni nadzorovani subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici.
2. Kot izjema od členov 7 in 14 nadzorovanim subjektom, ki jim je bilo odobreno odstopanje v zvezi z uporabo bonitetnih zahtev na posamični podlagi v skladu s členom 7 ali 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, ni treba poročati nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo.
3. Kadar pristojni organi, vključno z ECB, od institucij zahtevajo, da izpolnjujejo obveznosti, določene v delih od 2 do 4 in delih od 6 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter v naslovu VII Direktive 2013/36/EU na subkonsolidirani podlagi v skladu s členom 11(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, izpolnjujejo institucije zahteve, določene v tej uredbi, na subkonsolidirani podlagi.
4. Pristojni nacionalni organi in/ali nacionalne centralne banke lahko uporabijo podatke, zbrane na podlagi te uredbe, za katere koli druge naloge.
5. Ta uredba ne vpliva na računovodske standarde, ki jih uporabljajo nadzorovane skupine in nadzorovani subjekti v svojih konsolidiranih računovodskih izkazih ali letnih računovodskih izkazih, niti ne spreminja računovodskih standardov, ki se uporabljajo za nadzorniško poročanje. Ker nadzorovane skupine in nadzorovani subjekti uporabljajo različne računovodske standarde, je treba predložiti samo informacije v zvezi s pravili za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje izgub iz kreditnega tveganja, ki obstajajo v zadevnih računovodskih standardih in jih dejansko uporablja zadevna nadzorovana skupina ali zadevni nadzorovani subjekt. Za ta namen so za nadzorovane skupine in nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, določene posebne predloge za poročanje. Podatkovnih točk v predlogah, ki se ne uporabljajo za zadevne nadzorovane subjekte, ni treba poročati.
6. Podružnice, ki jo v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, lahko informacije, ki se zahtevajo po tej uredbi, predloži zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu preko kreditne institucije, ki jih je ustanovila.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17), razen če je določeno drugače, skupaj z naslednjimi opredelitvami pojmov:
(1)
„MRS“ in „MSRP“ pomenita „Mednarodne računovodske standarde“ in „Mednarodne standarde za poročanje o finančnem položaju“, kakor so navedeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002;
(2)
„podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(16) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je kreditna institucija v smislu člena 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;
(3)
„podskupina“ pomeni skupino, katere nadrejena oseba sama ni podrejena oseba druge institucije, ki je pridobila dovoljenje v isti sodelujoči državi članici, ali finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga s sedežem v isti sodelujoči državi članici;
(4)
„konsolidirana podlaga“ pomeni konsolidirano podlago, kot je opredeljena v členu 4(1)(48) Uredbe (EU) št. 575/2013;
(5)
„subkonsolidirana podlaga“ pomeni subkonsolidirano podlago, kot je opredeljena v členu 4(1)(49) Uredbe (EU) št. 575/2013.
Člen 3
Sprememba statusa nadzorovanega subjekta ali nadzorovane skupine
1. Za namene te uredbe se nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina razvrstita kot pomembna 18 mesecev po tem, ko jima je bila uradno sporočena odločitev iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). Informacije v skladu z delom II te uredbe poročata kot pomemben nadzorovani subjekt ali pomembna nadzorovana skupina na prvi referenčni datum po tem, ko sta bila razvrščena kot pomembna.
2. Za namene te uredbe se nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina razvrstita kot manj pomembna, ko jima je uradno sporočena odločitev iz člena 46(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). Po tem začneta poročati informacije v skladu z delom III te uredbe.
NASLOV II
POMEMBNE NADZOROVANE SKUPINE IN POMEMBNI NADZOROVANI SUBJEKTI
POGLAVJE I
Pomembne nadzorovane skupine
Člen 4
Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP
V skladu s členom 99(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi. Njihove podskupine, ki za nadzorniško poročanje uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, prav tako poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi.
Člen 5
Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS
V skladu s členom 99(6) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz člena 4, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami, poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi.
POGLAVJE II
Pomembni nadzorovani subjekti
Člen 6
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki niso del pomembne nadzorovane skupine
1. Pomembni nadzorovani subjekti, ki niso del pomembne nadzorovane skupine in uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi. To velja tudi za podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 vključuje informacije, določene v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v navedenem členu.
3. Pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, ki niso del pomembne nadzorovane skupine in za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
4. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 3 vključuje informacije, določene v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v navedenem členu.
5. Informacije, določene v zgornjih odstavkih 2 in 4, vključujejo samo informacije, ki se nanašajo na:
(a)
sredstva, obveznosti, lastniški kapital, prihodke in odhodke, ki jih pripozna nadzorovani subjekt v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi;
(b)
zunajbilančne izpostavljenosti in dejavnosti, v katerih sodeluje nadzorovani subjekt;
(c)
posle, ki niso določeni v točkah (a) in (b) ter jih izvaja nadzorovani subjekt;
(d)
pravila za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje izgub iz kreditnega tveganja, ki obstajajo v veljavnih računovodskih standardih in jih dejansko uporablja nadzorovani subjekt.
6. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2 in 4, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 7
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki so del pomembne nadzorovane skupine
1. Pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki so del pomembne nadzorovane skupine poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi. Nadzorniško finančno poročanje teh subjektov se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi I.
2. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
3. Pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in ki so del pomembne nadzorovane skupine, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
4. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 3 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi I.
5. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
6. Informacije iz odstavkov 1, 2, 4 in 5 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
7. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo podatke, ki jih je treba predložiti ECB in so določeni v odstavkih 1, 2, 4 in 5, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 8
Referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane subjekte
1. Informacije v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so določene v členih 6 in 7, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar je pomembnim nadzorovanim subjektom dovoljeno pripravljati letne računovodske izkaze na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti, določene v členih 6 in 7, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del pomembne nadzorovane skupine, 40. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za pomembne nadzorovane subjekte, ki so del pomembne nadzorovane skupine, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
POGLAVJE III
Poročanje pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
Člen 9
Oblika in pogostost poročanja pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
1. Nadrejene institucije s sedežem v nesodelujoči državi članici in institucije, ki jih obvladuje nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding v sodelujoči državi članici, zagotovijo, da se nadzorniške finančne informacije glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali v tretji državi poročajo zadevnim pristojnim nacionalnim organom na posamični podlagi na naslednji način:
(a)
za pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, na najvišji ravni konsolidacije v sodelujoči državi članici, nadzorniško finančno poročanje vključuje informacije, določene v odstavku 1 Priloge II, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014;
(b)
za pomembne nadzorovane skupine, razen tistih, navedenih zgoraj, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, na najvišji ravni konsolidacije v sodelujoči državi članici, nadzorniško finančno poročanje vključuje informacije, določene v odstavku 2 Priloge II, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.
2. Kot izjema od odstavka 1 nadrejene osebe, navedene v tistem odstavku, ne poročajo finančnih informacij v zvezi s podrejenimi družbami, katerih skupna vrednost sredstev znaša 3 milijarde EUR ali manj. Za ta namen se skupna vrednost sredstev določi na podlagi meril, ki so določena v naslovu 3 dela IV Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu s poglavjem 3 naslova 2 dela IV Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev podrejene družbe presega 3 milijarde EUR, se podrejena družba vključi v informacije, ki jih je treba poročati v skladu z odstavkom 1, na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev podrejene družbe 3 milijarde EUR ali manj, nadrejena oseba začne poročati informacije v skladu z odstavkom 2 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
Člen 10
Referenčni datumi in datumi predložitve za poročanje pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
1. Informacije, določene v členu 9, se zbirajo z enakimi referenčnimi datumi kot nadzorniške finančne informacije v zvezi s povezano pomembno nadzorovano skupino. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta, ki se uporabi za poročanje finančnih informacij, do referenčnega datuma.
2. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije v zvezi s podrejenimi družbami s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi, določene v členu 9, do zaključka delovnega dne na 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
3. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali ta rok.
NASLOV III
MANJ POMEMBNE NADZOROVANE SKUPINE IN MANJ POMEMBNI NADZOROVANI SUBJEKTI
POGLAVJE I
Manj pomembne nadzorovane skupine
Člen 11
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za manj pomembne nadzorovane skupine
1. Manj pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 1 Priloge I.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu. To nadzorniško finančno poročanje se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 2 Priloge I.
5. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
6. Kot izjema od odstavkov 4 in 5 poročanje finančnih informacij v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, katerih skupna vrednost sredstev znaša 3 milijarde EUR ali manj, vključuje kot skupni minimalni niz informacije, določene v Prilogi III, namesto informacij, določenih v odstavku 4 tega člena. Za ta namen je skupna vrednost sredstev nadzorovanih skupin vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembne nadzorovane skupine presega 3 milijarde EUR, ta skupina začne poročati informacije v skladu z odstavkoma 4 in 5 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembne nadzorovane skupine 3 milijarde EUR ali manj, ta skupina začne poročati informacije v skladu z odstavkom 6 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
8. Informacije iz odstavkov 2, 3, 4, 5 in 6 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
9. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 4, 5 in 6, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 12
Referenčni datumi in datumi predložitve za manj pomembne nadzorovane skupine
1. Informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, ki so določene v členu 11, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar manj pomembnim nadzorovanim skupinam dovolijo poročati nadzorniške finančne informacije na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno in zajemajo obdobje od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije, določene v členu 11, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za manj pomembne nadzorovane skupine, vključno s podskupinami, poročanje na konsolidirani podlagi, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za manj pomembne nadzorovane skupine poročanje na subkonsolidirani podlagi v skladu s členom 1(3), 65. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
POGLAVJE II
Manj pomembni nadzorovani subjekti
Člen 13
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del skupine
1. Manj pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki niso del nadzorovane skupine, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 1 Priloge I.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in ki niso del nadzorovane skupine, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
5. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 4 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 2 Priloge I.
6. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
7. V zvezi z odstavki 2, 3, 5 in 6 veljajo naslednje izjeme:
a)
nadzorniško finančno poročanje v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi kreditnimi institucijami, katerih skupna vrednost sredstev znaša manj kot 3 milijard EUR, vključuje kot skupni minimalni niz informacije, določene v Prilogi III, namesto informacij, določenih v odstavkih 2, 3, 5 ali 6;
b)
podružnica, ki jo je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, ni vključena v poročanje nadzorniških finančnih informacij, če znaša skupna vrednost njenih sredstev manj kot 3 milijarde EUR.
8. Za namen odstavka 7 je skupna vrednost sredstev nadzorovanega subjekta vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta presega 3 milijarde EUR, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavki 2, 3, 5 in 6 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta 3 milijarde EUR ali manj, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavkom 7 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
10. Informacije iz odstavkov 2, 3, 5, 6 in 7 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
11. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 5, 6 in 7, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 14
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki so del manj pomembne nadzorovane skupine
1. Manj pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in so del manj pomembne nadzorovane skupine, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi II.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in so del manj pomembne nadzorovane skupine poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
5. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 4 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi II.
6. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
7. Kot izjema od odstavkov 2, 3, 5 in 6 poročanje finančnih informacij glede manj pomembnih nadzorovanih subjektov, katerih skupna vrednost sredstev znaša manj kot 3 milijarde EUR, vključuje informacije, določene v Prilogi III. Za ta namen je skupna vrednost sredstev nadzorovanega subjekta vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta presega 3 milijarde EUR, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavki 2, 3, 5 in 6 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta 3 milijarde EUR ali manj, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavkom 7 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
9. Informacije iz odstavkov 2, 3, 5, 6 in 7 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
10. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 5, 6 in 7, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 15
Referenčni datumi in datumi predložitve za manj pomembne nadzorovane subjekte
1. Informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so določene v členih 13 in 14, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar manj pomembnim nadzorovanim subjektom dovolijo poročati nadzorniške finančne informacije na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Podatki, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB nadzorniške finančne informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, določene v členih 13 in 14, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del nadzorovane skupine, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki so del manj pomembne nadzorovane skupine, 65. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
NASLOV IV
KAKOVOST PODATKOV IN INFORMACIJSKI JEZIK
Člen 16
Preverjanje kakovosti podatkov
Pristojni nacionalni organi spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost informacij, ki jih predložijo ECB. Za ta namen pristojni nacionalni organi upoštevajo določbe členov 4 in 5 Sklepa ECB/2014/29.
Člen 17
Informacijski jezik za prenos informacij med pristojnimi nacionalnimi organi in ECB
Pristojni nacionalni organi prenesejo informacije, določene v tej uredbi, v skladu s taksonomijo razširljivega jezika za poslovno poročanje (eXtensible Business Reporting Language), da zagotovijo enotno tehnično obliko za izmenjavo podatkov, določenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Za ta namen pristojni nacionalni organi upoštevajo določbe člena 6 Sklepa ECB/2014/29.
NASLOV V
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 18
Prvi referenčni datumi poročanja
1. Enaintrideseti december 2015 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi s:
(a)
pomembnimi nadzorovanimi skupinami;
(b)
pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine.
2. Trideseti junij 2016 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi s:
(a)
pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine;
(b)
podrejenimi družbami pomembnih nadzorovanih skupin s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi.
3. Trideseti junij 2017 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi z:
(a)
manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami;
(b)
manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti.
Člen 19
Prehodna določba
Odločitve, ki jih sprejmejo pristojni nacionalni organi v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij, ki jih zajema vsebina te uredbe, s strani pomembnih nadzorovanih skupin in pomembnih nadzorovanih subjektov, ostanejo v veljavi nespremenjene za vse referenčne datume pred prvimi referenčnimi datumi poročanja, določenimi v členu 18.
Člen 20
Končna določba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 17. marca 2015